KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1.
Tato směrnice stanoví pravidla a postupy, na jejichž základě členské státy vzájemně spolupracují za účelem výměny informací, u nichž lze předpokládat význam pro správu a vymáhání domácích právních předpisů týkajících se daní uvedených v článku 2.
2.
Tato směrnice dále upravuje výměnu informací uvedených v odstavci 1 elektronickými prostředky a stanoví pravidla a postupy, na jejichž základě členské státy a Komise spolupracují v záležitostech koordinace a hodnocení.
3.
Tato směrnice se nedotýká uplatňování pravidel, která upravují vzájemnou pomoci v trestních věcech, v členských státech. Rovněž se nedotýká plnění jakýchkoli závazků členských států v rámci širší správní spolupráce vyplývající z jiných právních nástrojů, včetně dvoustranných a vícestranných smluv.
Článek 2
Oblast působnosti
1.
Tato směrnice se vztahuje na veškeré daně jakéhokoli druhu vybírané členským státem nebo jeho nižšími územními nebo správními celky, včetně místních orgánů, nebo na jejich účet.
2.
Bez ohledu na odstavec 1 se tato směrnice nepoužije na daň z přidané hodnoty a cla ani na spotřební daně, na něž se vztahují jiné právní předpisy Unie o správní spolupráci mezi členskými státy. Tato směrnice se dále nevztahuje na povinné příspěvky na sociální zabezpečení splatné členskému státu nebo nižšímu celku členského státu nebo veřejnoprávním institucím sociálního zabezpečení.
3.
Daně uvedené v odstavci 1 se za žádných okolností nevykládají tak, že by zahrnovaly:
a)
poplatky, například za osvědčení a jiné doklady vydávané veřejnými orgány;
b)
platby smluvní povahy, jako například úhrada za veřejné služby.
4.
Tato směrnice se vztahuje na daně uvedené v odstavci 1 vybírané na území, na něž se vztahují Smlouvy podle článku 52 Smlouvy o Evropské unii.
Článek 3
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí:
1.
„příslušným orgánem“ členského státu orgán, který byl jako takový určen členským státem. Za příslušné orgány na základě zmocnění podle článku 4 se považují rovněž ústřední kontaktní místo, kontaktní útvar nebo příslušný úředník, pokud jednají na základě této směrnice;
2.
„ústředním kontaktním místem“ úřad, který byl jako takový určen a jemuž byla svěřena hlavní odpovědnost za styk s ostatními členskými státy v oblasti správní spolupráce;
3.
„kontaktním útvarem“ úřad jiný než ústřední kontaktní místo, jenž byl pověřen uskutečňováním přímé výměny informací na základě této směrnice;
4.
„příslušným úředníkem“ úředník pověřený uskutečňováním přímé výměny informací na základě této směrnice;
5.
„dožadujícím orgánem“ ústřední kontaktní místo, kontaktní útvar nebo jakýkoli příslušný úředník členského státu, který podává žádost o pomoc jménem příslušného orgánu;
6.
„dožádaným orgánem“ ústřední kontaktní místo, kontaktní útvar nebo jakýkoli příslušný úředník členského státu, kterému je podána žádost o pomoc jménem příslušného orgánu;
7.
„správním šetřením“ všechny kontroly, prověrky a jiné úkony, které provádějí členské státy při výkonu svých funkcí, aby zajistily správné použití daňových právních předpisů;
8.
„výměnou informací na žádost“ výměna informací na základě žádosti podané dožadujícím členským státem dožádanému členskému státu v konkrétním případě;
▼M3
9.
„automatickou výměnou“
▼M9
a)
pro účely čl. 8 odst. 1 a článků 8a až 8ae systematické sdělování předem určených informací jinému členskému státu bez předchozí žádosti a v předem stanovených pravidelných intervalech. Pro účely čl. 8 odst. 1 se dostupnými informacemi rozumějí informace v daňových záznamech sdělujícího členského státu, které jsou dostupné v souladu s postupy pro shromažďování a zpracovávání informací v daném členském státě;
▼M3
b)
pro účely čl. 8 odst. 3a systematické sdělování předem určených informací o rezidentech jiných členských států příslušnému členskému státu, jehož jsou rezidenty, bez předchozí žádosti a v předem stanovených pravidelných intervalech;
▼M9
c)
pro účely jiných ustanovení této směrnice než čl. 8 odst. 1 a 3a a článků 8a až 8ae systematické sdělování předem určených informací podle prvního pododstavce písm. a) a b) tohoto bodu.
Zvýrazněné termíny použité v tomto článku, čl. 8 odst. 3a a 7a, čl. 21 odst. 2 a příloze IV této směrnice je třeba chápat ve smyslu odpovídajících definic obsažených v příloze I této směrnice. Zvýrazněné termíny použité v čl. 21 odst. 5 a čl. 25 odst. 3 a 4 této směrnice je třeba chápat ve smyslu odpovídajících definic obsažených v příloze I, V nebo VI této směrnice. Zvýrazněné termíny použité v článku 8aa a příloze III této směrnice je třeba chápat ve smyslu odpovídajících definic obsažených v příloze III této směrnice. Zvýrazněné termíny použité v článku 8ac a příloze V této směrnice je třeba chápat ve smyslu odpovídajících definic obsažených v příloze V této směrnice. Zvýrazněné termíny použité v článku 8ad a příloze VI této směrnice je třeba chápat ve smyslu odpovídajících definic obsažených v příloze VI této směrnice. Veškeré termíny použité v článcích 8ae a 9a a příloze VII této směrnice je třeba chápat ve smyslu článku 3, čl. 9 odst. 2 písm. a), čl. 16 odst. 4, 6, 8 a 11, čl. 17 odst. 1, čl. 21 odst. 5, čl. 22 odst. 1, čl. 24 odst. 4 a 6 a čl. 26 odst. 2, čl. 27 odst. 3, 4 a 5, čl. 28 odst. 1, čl. 30 odst. 2, čl. 31 odst. 1, článku 32, čl. 33 odst. 1, čl. 35 odst. 1, čl. 36 odst. 1, čl. 37 odst. 1, čl. 39 odst. 1, čl. 42 odst. 1, čl. 44 odst. 1, čl. 47 odst. 1 a čl. 49 odst. 3 směrnice Rady (EU) 2022/2523 (
1
). Kromě toho je třeba všechny zvýrazněné termíny chápat stejně jako v příloze VII oddílu I této směrnice.
▼B
10.
„výměnou z vlastního podnětu“ nesystematické sdělování informací jinému členskému státu kdykoliv a bez předchozí žádosti;
11.
„osobou“:
a)
fyzická osoba;
b)
právnická osoba nebo
c)
pokud tak stanoví platné právní předpisy, sdružení osob uznané jako způsobilé k právním úkonům, avšak bez postavení právnické osoby, nebo
d)
jakékoli jiné právní uspořádání jakékoli povahy a formy, s právní subjektivitou či bez ní, vlastnící nebo spravující majetek, včetně z něj pocházejícího příjmu, jež podléhá některé z daní, na něž se vztahuje tato směrnice;
12.
„elektronickými prostředky“ použití elektronického zařízení pro zpracování, včetně digitální komprese, a uchovávání dat a využití přenosu po drátě, rádiového přenosu, optických technologií nebo jiných elektromagnetických prostředků;
13.
„sítí CCN“ společná platforma založená na společné komunikační síti (Common Communication Network – CCN), kterou vyvinula Unie k zajištění všech přenosů dat elektronickými prostředky mezi příslušnými orgány v oblasti cel a daní;
▼M2
14.
„předběžným daňovým rozhodnutím s přeshraničním prvkem“ jakákoli dohoda, sdělení nebo jakýkoli jiný nástroj nebo jednání s obdobnými účinky, též vydaný, změněný nebo obnovený v rámci daňové kontroly, který splňuje tyto podmínky:
a)
byl vydán, změněn nebo obnoven přímo vládou či daňovým orgánem členského státu nebo jeho nižším územním či správním celkem, včetně místních orgánů, nebo jejich jménem, bez ohledu na to, zda je skutečně využit;
b)
byl vydán, změněn nebo obnoven ve prospěch konkrétní osoby nebo skupiny osob a tato osoba nebo skupina osob má právo se na něj spoléhat;
c)
týká se výkladu nebo použití právního nebo správního ustanovení v souvislosti se správou nebo vynucováním vnitrostátních právních předpisů týkajících se daní členského státu nebo jeho nižších územních či správních celků, včetně místních orgánů;
▼M8
d)
souvisí s přeshraniční transakcí nebo otázkou, zda činnosti vykonávané určitou osobou v jiné jurisdikci vytvářejí stálou provozovnu, nebo otázkou, zda fyzická osoba je či není pro daňové účely rezidentem v členském státě, který rozhodnutí vydal, a
▼M2
e)
je učiněn před transakcemi nebo činnostmi v jiné jurisdikci, které by mohly vytvářet stálou provozovnu, nebo před podáním daňového přiznání za období, v němž k transakci nebo řadě transakcí nebo k činnostem došlo.
Přeshraniční transakce může mimo jiné zahrnovat provádění investic, poskytování zboží, služeb, financí nebo využívání hmotného nebo nehmotného majetku a nemusí se přímo týkat osoby, které je předběžné daňové rozhodnutí s přeshraničním prvkem určeno;
15.
„předběžným posouzením převodních cen“ jakákoli dohoda, sdělení nebo jakýkoli jiný nástroj nebo jednání s obdobnými účinky, též vydaný, změněný nebo obnovený v rámci daňové kontroly, který splňuje tyto podmínky:
a)
byly vydán, změněn nebo obnoven přímo vládou či daňovým orgánem jednoho nebo více členských států, včetně jejich nižších územních či správních celků, včetně místních orgánů, nebo jejich jménem, bez ohledu na to, zda je skutečně využit;
b)
byl vydán, změněn nebo obnoven ve prospěch konkrétní osoby nebo skupiny osob a tato osoba nebo skupina osob má právo se na něj spoléhat; a
c)
stanoví před provedením přeshraničních transakcí mezi sdruženými podniky vhodný soubor kritérií k určení převodních cen pro uvedené transakce nebo stanoví přiřazení zisku určité stálé provozovně.
Podniky jsou sdruženými podniky, pokud se jeden podnik podílí přímo nebo nepřímo na řízení, kontrole nebo kapitálu jiného podniku nebo tytéž osoby se přímo nebo nepřímo podílejí na řízení, kontrole nebo kapitálu těchto podniků.
Převodní ceny jsou ceny, za které nějaký podnik převádí hmotné zboží a nehmotný majetek nebo poskytuje služby podnikům, které jsou s ním sdruženy, a „stanovování převodních cen“ je nutno chápat odpovídajícím způsobem;
16.
pro účely bodu 14 se „přeshraniční transakcí“ rozumí transakce nebo řada transakcí, pokud:
a)
ne všechny strany transakce nebo řady transakcí jsou pro daňové účely rezidenty v členském státě, který vydává, mění nebo obnovuje předběžné daňové rozhodnutí s přeshraničním prvkem;
b)
kterákoli ze stran transakce nebo řady transakcí je současně pro daňové účely rezidentem ve více než jedné jurisdikci;
c)
jedna ze stran transakce nebo řady transakcí vykonává podnikatelskou činnost v jiné jurisdikci prostřednictvím stálé provozovny a daná transakce nebo řada transakcí je součástí celkové podnikatelské činnosti stálé provozovny. Přeshraniční transakce nebo řada transakcí zahrnuje rovněž opatření učiněná určitou osobou, pokud jde o podnikatelské činnosti v jiné jurisdikci, které taková osoba vykonává prostřednictvím stálé provozovny; nebo
d)
tyto transakce nebo řady transakcí mají přeshraniční dopad.
Pro účely bodu 15 se „přeshraniční transakcí“ rozumí transakce nebo řada transakcí, do nichž jsou zapojeny sdružené podniky, z nichž ne všechny jsou pro daňové účely rezidenty na území jediné jurisdikce, nebo transakce nebo řada transakcí, které mají přeshraniční dopad;
17.
pro účely bodů 15 a 16 se „podnikem“ rozumí jakákoli forma podnikání;
▼C2
18.
„přeshraničním uspořádáním“ uspořádání týkající se buď více než jednoho členského státu, nebo členského státu a třetí země, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
ne všichni účastníci uspořádání jsou pro daňové účely rezidenty ve stejné jurisdikci;
b)
jeden nebo více účastníků uspořádání jsou současně pro daňové účely rezidenty ve více než jedné jurisdikci;
c)
jeden nebo více účastníků uspořádání vykonává podnikatelskou činnost v jiné jurisdikci prostřednictvím stálé provozovny, která se nachází v této jiné jurisdikci, a dané uspořádání představuje veškerou podnikatelskou činnost této stálé provozovny nebo její část;
d)
jeden nebo více účastníků uspořádání vykonává činnost v jiné jurisdikci, aniž je pro daňové účely rezidentem v této jurisdikci nebo v ní zřídil stálou provozovnu;
e)
toto uspořádání má možný dopad na automatickou výměnu informací nebo identifikaci skutečných majitelů.
Pro účely bodů 18 až 25 tohoto článku, článku 8ab a přílohy IV zahrnuje pojem uspořádání rovněž sérii uspořádání. Uspořádání může zahrnovat více než jeden krok nebo část;
19.
„přeshraničním uspořádáním, které se má oznamovat“, jakékoli přeshraniční uspořádání, které obsahuje alespoň jeden z charakteristických znaků uvedených v příloze IV;
20.
„charakteristickým znakem“ vlastnost nebo rys přeshraničního uspořádání, jež jsou indikátory potenciálního rizika vyhýbání se daňovým povinnostem, jak jsou vyjmenovány v příloze IV;
21.
„zprostředkovatelem“ jakákoli osoba, která přeshraniční uspořádání, které se má oznamovat, navrhuje, nabízí na trhu, organizuje nebo ho zpřístupňuje pro jeho zavedení nebo řídí zavedení takového uspořádání.
Rozumí se jím rovněž jakákoli osoba, která vzhledem k příslušným skutečnostem a okolnostem a na základě dostupných informací a příslušných odborných znalostí a porozumění, jež jsou k poskytování těchto služeb nezbytné, ví, že se zavázala poskytnout přímo či prostřednictvím dalších osob podporu, pomoc nebo poradenství, pokud jde o návrh, nabízení na trhu nebo organizaci přeshraničního uspořádání, které se má oznamovat, jeho zpřístupňování pro zavedení nebo řízení jeho zavedení, nebo by tuto znalost od ní bylo možné odůvodněně očekávat. Jakákoli osoba má právo doložit, že nevěděla, že se účastnila přeshraničního uspořádání, které se má oznamovat, a že nebylo možné od ní tuto znalost odůvodněně očekávat. Za tímto účelem může tato osoba odkázat na veškeré příslušné skutečnosti a okolnosti i na dostupné informace a své příslušné odborné znalosti a porozumění.
Aby osoba byla zprostředkovatelem, musí splňovat alespoň jednu z těchto doplňujících podmínek:
a)
být pro daňové účely rezidentem v členském státě;
b)
mít stálou provozovnu v členském státě, jejímž prostřednictvím jsou služby ve vztahu k danému uspořádání poskytovány;
c)
být zapsána v obchodním rejstříku členského státu nebo se řídit jeho právem;
d)
být registrovaná v profesním sdružení týkajícím se právních, daňových nebo poradenských služeb v členském státě;
22.
„příslušným daňovým poplatníkem“ jakákoli osoba, jíž je přeshraniční uspořádání, které se má oznamovat, zpřístupněno pro zavedení nebo jež je připravena přeshraniční uspořádání, které se má oznamovat, zavést nebo uskutečnila první krok v jeho zavedení;
23.
„přidruženým podnikem“ pro účely článku 8ab osoba, která je propojena s jinou osobou nejméně jedním z těchto způsobů:
a)
osoba se podílí na řízení jiné osoby tím, že je schopna na ni uplatňovat významný vliv;
b)
osoba se podílí na kontrole jiné osoby tím, že drží více než 25 % hlasovacích práv;
c)
osoba se podílí na kapitálu jiné osoby prostřednictvím vlastnického práva, které přímo nebo nepřímo překračuje 25 % kapitálu;
d)
osoba má nárok na 25 % zisku jiné osoby nebo více.
Pokud se na řízení, kontrole, kapitálu nebo zisku téže osoby podílí ve smyslu uvedeném v písmenech a) až d) více než jedna osoba, považují se za přidružené podniky všechny dotčené osoby.
Pokud se stejné osoby podílí ve smyslu uvedeném v písmenech a) až d) na řízení, kontrole, kapitálu nebo zisku více než jedné osoby, považují se za přidružené podniky všechny dotčené osoby.
Pro účely tohoto bodu se s osobou, která z hlediska hlasovacích práv nebo kapitálu v určitém subjektu jedná společně s jinou osobou, zachází, jako kdyby držela v daném subjektu účast v rozsahu veškerých hlasovacích práv nebo kapitálu, jež drží uvedená jiná osoba.
V případě nepřímých účastí se splnění požadavků podle písmene c) určí vynásobením držených podílů na jednotlivých úrovních hierarchie. U osoby, která drží více než 50 % hlasovacích práv, se má za to, že drží 100 %.
Fyzická osoba, její manžel nebo manželka a příbuzní v řadě přímé se považují za jedinou osobu;
24.
„uspořádáním určeným k nabízení na trhu“ přeshraniční uspořádání, které je navrženo, nabízeno na trhu připraveno k zavedení nebo je zpřístupněno pro zavedení, aniž potřebuje podstatnou úpravu;
25.
„individualizovaným uspořádáním“ jakékoli přeshraniční uspořádání, které není uspořádáním určeným k nabízení na trhu;
▼M7
26.
„společnou kontrolou“ správní šetření prováděné společně příslušnými orgány dvou nebo více členských států, jež souvisí s jednou nebo více osobami, o něž mají příslušné orgány těchto členských států společný či doplňující se zájem;
27.
„porušením ochrany údajů“ porušení zabezpečení, které vede ke zničení, ztrátě, změně nebo jakémukoli incidentu nevhodného nebo neoprávněného přístupu k informacím, jejich poskytnutí nebo použití, mimo jiné včetně osobních údajů přenášených, uložených nebo jinak zpracovávaných, v důsledku úmyslného protiprávního jednání, nedbalosti nebo nehod. Porušení ochrany údajů se může týkat důvěrnosti, dostupnosti nebo integrity údajů;
▼M8
28.
„příjmy z dividend vyplacených mimo schovatelské účty“ dividendy nebo jiné příjmy považované za dividendy v členském státě plátce, které jsou vyplaceny nebo připsány na účet jiný než
schovatelský účet
ve smyslu oddílu VIII pododdílu C bodu 3 přílohy I;
29.
„produkty životního pojištění, na něž se nevztahují jiné právní nástroje Unie týkající se výměny informací a další podobná opatření“
pojistné smlouvy
, jiné než
pojistné smlouvy s kapitálovou hodnotou
podléhající oznamovací povinnosti podle oddílu I přílohy I, u nichž je pojistné plnění ze smluv splatné v případě smrti pojistníka;
▼C4
30.
„adresou distribuovaného registru“ adresa distribuovaného registru ve smyslu čl. 3 bodu 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1113 (
2
);
▼M8
31.
„zákazníkem“ pro účely článku 8ab jakýkoli zprostředkovatel nebo příslušný daňový poplatník, který v souvislosti s přeshraničním uspořádáním, které se má oznamovat, obdrží služby, včetně pomoci, poradenství, konzultací nebo pokynů, od zprostředkovatele, který podléhá zákonné profesní mlčenlivosti.
▼B
Článek 4
Organizace
1.
Každý členský stát sdělí Komisi do 11. března 2011, který jeho orgán je příslušný pro účely této směrnice, a neprodleně sdělí Komisi jakékoli změny v tomto směru.
Komise zpřístupní tyto informace ostatním členským státům a zveřejní seznam příslušných orgánů členských států v
Úředním věstníku Evropské unie
.
2.
Příslušný orgán určí jedno ústřední kontaktní místo. Příslušný orgán odpovídá za informování Komise a členských států o tomto určení.
Ústřednímu kontaktnímu místu může být rovněž svěřena odpovědnost za styk s Komisí. Příslušný orgán odpovídá za informování Komise o tomto pověření.
3.
Příslušný orgán každého členského státu může určit kontaktní útvary, jimž byla udělena pravomoc v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo politikou. Ústřední kontaktní místo odpovídá za aktualizaci seznamu kontaktních útvarů a jeho zpřístupnění ústředním kontaktním místům ostatních dotčených členských států a Komisi.
4.
Příslušný orgán každého členského státu může určit příslušné úředníky. Ústřední kontaktní místo odpovídá za aktualizaci seznamu příslušných úředníků a jeho zpřístupnění ústředním kontaktním místům ostatních dotčených členských států a Komisi.
5.
Úředníci podílející se na správní spolupráci na základě této směrnice jsou v každém případě považováni za příslušné úředníky za tímto účelem v souladu s podmínkami stanovenými příslušnými orgány.
6.
Pokud kontaktní útvar nebo příslušný úředník odešle nebo obdrží žádost nebo odpověď na žádost o spolupráci, uvědomí ústřední kontaktní místo svého členského státu postupy, které tento členský stát stanoví.
7.
Pokud kontaktní útvar nebo příslušný úředník obdrží žádost o spolupráci, která vyžaduje opatření, jež nespadají do pravomoci udělené mu v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo politikou jeho členského státu, postoupí tuto žádost neprodleně ústřednímu kontaktnímu místu svého členského státu a uvědomí o tom dožadující orgán. V tomto případě začíná lhůta stanovená v článku 7 plynout prvním dnem po postoupení žádosti o spolupráci ústřednímu kontaktnímu místu.
KAPITOLA II
VÝMĚNA INFORMACÍ
ODDÍL I
Výměna informací na žádost
Článek 5
Postup výměny informací na žádost
Na žádost dožadujícího orgánu sdělí dožádaný orgán veškeré informace uvedené v čl. 1 odst. 1, které má k dispozici nebo které získá ve správních šetřeních.
▼M7
Článek 5a
Předpokládaný význam
1.
Pro účely žádosti uvedené v článku 5 lze u požadovaných informací předpokládat význam, pokud se dožadující orgán v okamžiku podání žádosti domnívá, že v souladu s jeho vnitrostátními právními předpisy existuje rozumná možnost, že požadované informace budou významné pro daňové záležitosti jednoho nebo několika daňových poplatníků, ať již identifikovaných jménem nebo jinak, a opodstatněné pro účely šetření.
2.
S cílem prokázat předpokládaný význam požadovaných informací poskytne dožadující orgán dožádanému orgánu alespoň tyto informace:
a)
daňový účel, k němuž jsou informace požadovány; a
b)
upřesnění informací požadovaných pro správu nebo vymáhání jeho vnitrostátních právních předpisů.
3.
Pokud se žádost uvedená v článku 5 týká skupiny daňových poplatníků, které nelze jednotlivě identifikovat, poskytne dožadující orgán dožádanému orgánu alespoň tyto informace:
a)
podrobný popis dané skupiny;
b)
shrnutí výkladu příslušných právních předpisů a skutečností, na jejichž základě se lze domnívat, že daňoví poplatníci v dotyčné skupině příslušné právní předpisy nedodrželi;
c)
vysvětlení, jak by požadované informace pomohly určit, zda daňoví poplatníci v dané skupině dodržují předpisy;
d)
je-li to na místě, skutečnosti a okolnosti související se zapojením třetí strany, která aktivně přispěla k možnému nedodržení příslušných právních předpisů ze strany daňových poplatníků v dotyčné skupině.
▼B
Článek 6
Správní šetření
1.
Dožádaný orgán zajistí, aby byla provedena veškerá správní šetření nezbytná pro získání informací uvedených v článku 5.
▼M7
2.
Žádost uvedená v článku 5 může obsahovat odůvodněnou žádost o správní šetření. Pokud se dožádaný orgán domnívá, že správní šetření není nutné, sdělí dožadujícímu orgánu neprodleně důvody tohoto postoje.
▼B
3.
Za účelem získání požadovaných informací nebo provedení požadovaného správního šetření postupuje dožádaný orgán stejně, jako kdyby jednal z vlastního podnětu nebo na žádost jiného orgánu svého členského státu.
4.
Jestliže jej o to dožadující orgán výslovně požádá, poskytne dožádaný orgán originály dokumentů, není-li to v rozporu s platnými předpisy členského státu dožádaného orgánu.
Článek 7
Lhůty
▼M7
1.
Dožádaný orgán poskytne informace podle článku 5 co nejrychleji, nejpozději do tří měsíců ode dne obdržení žádosti. Pokud však dožádaný orgán nemůže odpovědět na žádost ve stanovené lhůtě, uvědomí neprodleně a nejpozději do tří měsíců od obdržení žádosti dožadující orgán o důvodech neposkytnutí odpovědi a o datu, kdy pravděpodobně bude moci odpovědět. Tato lhůta nesmí být delší než šest měsíců ode dne obdržení žádosti.
Má-li již však dožádaný orgán příslušné informace k dispozici, předá je do dvou měsíců ode dne obdržení žádosti.
▼B
2.
V některých zvláštních případech mohou být na základě dohody mezi dožádaným orgánem a dožadujícím orgánem stanoveny lhůty jiné než lhůty uvedené v odstavci 1.
3.
Dožádaný orgán neprodleně a v každém případě do sedmi pracovních dnů od obdržení žádosti potvrdí dožadujícímu orgánu její přijetí, pokud možno elektronickými prostředky.
4.
Dožádaný orgán do jednoho měsíce od obdržení žádosti oznámí dožadujícímu orgánu případné nedostatky v ní a případnou nutnost dodat doplňkové podkladové informace. V takovém případě začínají lhůty stanovené v odstavci 1 plynout prvním dnem poté, co dožádaný orgán obdržel potřebné doplňující informace.
▼M7
—————
▼B
6.
Pokud dožádaný orgán nemá požadované informace k dispozici a nemůže odpovědět na žádost o informace nebo pokud odmítne odpovědět z důvodů stanovených v článku 17, uvědomí o důvodech neposkytnutí odpovědi neprodleně a v každém případě do jednoho měsíce od obdržení žádosti dožadující orgán.
ODDÍL II
Povinná automatická výměna informací
Článek 8
Rozsah a podmínky povinné automatické výměny informací
▼M8
1.
Příslušný orgán každého členského státu sdělí automatickou výměnou příslušnému orgánu kteréhokoli jiného členského státu veškeré dostupné informace týkající se rezidentů tohoto jiného členského státu o níže uvedených konkrétních kategoriích příjmu a majetku, jak jsou chápány podle vnitrostátních právních předpisů členského státu, který tyto informace sděluje:
a)
příjmy ze zaměstnání;
b)
odměny ředitelů;
c)
příjmy z produktů životního pojištění, na něž se nevztahují jiné právní nástroje Unie týkající se výměny informací a další podobná opatření;
d)
důchody;
e)
vlastnictví nemovitého majetku a příjmy z něho;
f)
licenční poplatky;
g)
příjmy z dividend vyplacených mimo schovatelské účty jiné než příjmy z dividend osvobozených od daně z příjmů právnických osob podle článků 4, 5 nebo 6 směrnice Rady 2011/96/EU (
3
).
▼M7
Pro daňová období začínající dnem 1. ledna 2024 nebo později se členské státy vynasnaží zahrnout do sdělení informací podle prvního pododstavce daňové identifikační číslo (
DIČ
) rezidentů vydané členským státem rezidence.
Členské státy každoročně uvědomí Komisi o nejméně dvou kategoriích příjmů a majetku uvedených v prvním pododstavci, o nichž sdělují informace týkající se rezidentů jiného členského státu.
2.
Před 1. lednem 2024 uvědomí členské státy Komisi alespoň o čtyřech kategoriích uvedených v odst. 1 prvním pododstavci, pro které příslušný orgán každého členského státu sdělí prostřednictvím automatické výměny příslušnému orgánu kteréhokoli jiného členského státu informace o rezidentech tohoto jiného členského státu. Tyto informace se týkají daňových období začínajících dne 1. ledna 2025 nebo později.
▼M8
Před 1. lednem 2026 uvědomí členské státy Komisi alespoň o pěti kategoriích uvedených v odst. 1 prvním pododstavci, pro které příslušný orgán každého členského státu sdělí automatickou výměnou příslušnému orgánu kteréhokoli jiného členského státu informace o rezidentech tohoto jiného členského státu. Tyto informace se týkají daňových období začínajících 1. ledna 2026 nebo později.
▼M1
3.
Příslušný orgán členského státu může příslušnému orgánu kteréhokoli jiného členského státu sdělit, že si nepřeje dostávat informace o jedné kategorii nebo několika kategoriích příjmu a majetku uvedených v odstavci 1. Uvědomí o tom rovněž Komisi.
▼M7
—————
▼M9
3a.
Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby od svých
oznamujících finančních institucí
vyžadoval plnění pravidel oznamování a náležité péče obsažených v přílohách I a II a aby zajistil účinné provedení a dodržování uvedených pravidel v souladu s přílohou I oddílem IX.
Podle použitelných pravidel oznamování a náležité péče obsažených v přílohách I a II sdělí příslušný orgán každého členského státu ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) v rámci automatické výměny příslušnému orgánu kteréhokoli jiného členského státu tyto informace týkající se
oznamovaného účtu
s ohledem na daňová období od 1. ledna 2016:
a)
jméno, adresu,
daňové identifikační číslo
nebo
čísla
a datum a místo narození (v případě fyzické osoby) každé
oznamované osoby
, která je
majitelem
takového
účtu
; je-li
majitelem účtu subjekt
, který je po uplatnění pravidel náležité péče v souladu s přílohami I a II identifikován jako
subjekt
mající jednu nebo několik
ovládajících osob
, která nebo které jsou
oznamovanou osobou
nebo
oznamovanými osobami
, jméno, adresu a
daňové identifikační číslo
nebo
čísla
tohoto
subjektu
a jméno, adresu,
daňové identifikační číslo
nebo
čísla
a datum a místo narození každé
oznamované osoby
;
b)
číslo účtu (nebo pokud číslo účtu neexistuje, jeho funkční ekvivalent);
c)
název a identifikační číslo (pokud existuje)
oznamující finanční instituce
;
d)
zůstatek na účtu nebo hodnotu účtu (včetně, v případě
pojistné smlouvy s kapitálovou hodnotou
nebo
smlouvy o pojištění důchodu
, taktéž
kapitálové hodnoty
nebo hodnoty odkupného) ke konci příslušného kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období, nebo pokud byl v tomto roce nebo období účet zrušen, informace o zrušení účtu;
e)
v případě jakéhokoli
schovatelského účtu
:
i)
celkovou hrubou výši úroku, celkovou hrubou výši dividend a celkovou hrubou výši jiných příjmů plynoucích z prostředků držených na účtu, ve všech uvedených případech vyplacených nebo připsaných na účet (nebo v souvislosti s účtem) v průběhu kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období, a
ii)
celkové hrubé výnosy z prodeje nebo zpětného odkupu
finančního majetku
vyplacené nebo připsané na účet v průběhu kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období, kdy
oznamující finanční instituce
působila jako schovatelský správce, makléř, zmocněnec nebo jiný zástupce
majitele účtu
;
f)
v případě jakéhokoli
depozitního účtu
celkovou hrubou výši úroku vyplaceného nebo připsaného na účet v průběhu kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období;
g)
v případě jakéhokoli účtu, který není uveden v písmeni e) nebo f), celkovou hrubou částku vyplacenou nebo připsanou
majiteli účtu
v souvislosti s účtem v průběhu kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období, kdy je o
znamující finanční instituce
zavázanou stranou nebo dlužníkem, včetně úhrnné částky zaplacené
majiteli účtu
za jakýkoli zpětný odkup v průběhu kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období;
h)
zda bylo pro každého
majitele účtu
předloženo platné čestné prohlášení;
i)
úlohu nebo úlohy, na jejichž základě je každá
oznamovaná osoba
, která je
ovládající osobou majitele účtu
, jenž je
subjektem
,
ovládající osobou
daného
subjektu
, a zda bylo pro každou takovou
oznamovanou osobu
předloženo platné čestné prohlášení;
j)
druh účtu, zda se jedná o
dříve existující účet
nebo
nový účet
a zda se jedná o společný účet, včetně počtu
majitelů
společného
účtu
, a
k)
v případě jakékoli
majetkové účasti
v
investičním subjektu
, který je právním uspořádáním, úlohu nebo úlohy, na jejichž základě je
oznamovaná osoba držitelem majetkové účasti.
Pro účely výměny informací podle tohoto odstavce, není-li v tomto odstavci nebo v příloze I nebo II stanoveno jinak, se výše a charakteristika plateb provedených v souvislosti s
oznamovaným účtem
určí podle vnitrostátních právních předpisů členského státu, který tyto informace sděluje.
Pokud by výměna informací spadala do působnosti odst. 1 písm. c) či jakéhokoli jiného právního nástroje Unie, mají první a druhý pododstavec tohoto odstavce přednost před odst. 1 písm. c) i před jakýmkoli jiným právním nástrojem Unie.
Příslušný orgán každého členského státu sdělí informace uvedené v druhém pododstavci písm. h) až k) týkající se daňových období od 1. ledna 2026.
▼M2
—————
▼M1
6.
Informace se sdělují takto:
a)
u kategorií stanovených v odstavci 1 nejméně jednou ročně do šesti měsíců od konce daňového období členského státu, během něhož se staly dostupnými;
b)
u informací stanovených v odstavci 3a každoročně do devíti měsíců od konce kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období, ke kterému se informace vztahují.
▼B
7.
Komise přijme praktická opatření pro automatickou výměnu informací postupem podle čl. 26 odst. 2 do dat uvedených v čl. 29 odst. 1.
▼M8
7a.
„Členské státy zajistí, aby subjekty, které mají být považovány za
neoznamující finanční instituce
, splňovaly veškeré požadavky stanovené v oddíle VIII pododdíle B bodě 1 písm. c) přílohy I a aby účty, které mají být považovány za
vyňaté účty
, splňovaly veškeré požadavky stanovené v oddíle VIII pododdíle C bodě 17 písm. g) přílohy I, a zejména aby status
finanční instituce
jakožto
neoznamující finanční instituce
nebo status účtu jakožto
vyňatého účtu
nemařil účely této směrnice.
▼B
8.
Pokud se členské státy ve dvoustranných nebo vícestranných smlouvách s jinými členskými státy dohodnou na automatické výměně informací o dodatečných kategoriích příjmu a majetku, sdělí znění těchto smluv Komisi, která je zpřístupní všem ostatním členským státům.
▼M2
Článek 8a
Rozsah a podmínky povinné automatické výměny informací o předběžných daňových rozhodnutích s přeshraničním prvkem a předběžných posouzeních převodních cen
1.
Příslušný orgán členského státu, ve kterém je vydáno, změněno nebo obnoveno předběžné daňové rozhodnutí s přeshraničním prvkem nebo předběžné posouzení převodních cen po 31. prosinci 2016, o něm prostřednictvím automatické výměny a v souladu s platnými praktickými opatřeními přijatými podle článku 21 sdělí informace příslušným orgánům všech ostatních členských států a s omezením případů stanovených v odstavci 8 tohoto článku i Komisi.
2.
Příslušný orgán členského státu sdělí v souladu s platnými praktickými opatřeními přijatými podle článku 21 příslušným orgánům všech ostatních členských států a s omezením případů stanovených v odstavci 8 tohoto článku i Komisi informace o předběžných daňových rozhodnutích s přeshraničním prvkem a předběžných posouzeních převodních cen vydaných, změněných nebo obnovených v období začínajícím pět let před 1. lednem 2017.
Informace o předběžných daňových rozhodnutích s přeshraničním prvkem a předběžných posouzeních převodních cen, která byla vydána, změněna nebo obnovena mezi 1. lednem 2012 a 31. prosincem 2013, se sdělí za podmínky, že tato rozhodnutí či posouzení byla stále platná k 1. lednu 2014.
Informace o předběžných daňových rozhodnutích s přeshraničním prvkem a předběžných posouzeních převodních cen, která byla vydána, změněna nebo obnovena mezi 1. lednem 2014 a 31. prosincem 2016, se sdělí bez ohledu na to, zda jsou tato rozhodnutí či posouzení stále platná.
Členské státy mohou vyjmout ze sdělování uvedeného v tomto odstavci informace o předběžných daňových rozhodnutích s přeshraničním prvkem a předběžných posouzeních převodních cen vydaných, změněných nebo obnovených před 1. dubnem 2016 pro konkrétní osobu nebo skupinu osob – kromě těch, které provádějí převážně finanční nebo investiční činnosti – s ročním čistým obratem ve smyslu čl. 2 bodu 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (
4
) v rámci skupiny nižším než 40 000 000  EUR (nebo odpovídající částka v jiné měně) v účetním období předcházejícím dni vydání, změny nebo obnovení těchto rozhodnutí a posouzení.
3.
Dvoustranná nebo vícestranná předběžná posouzení převodních cen s třetími zeměmi jsou vyloučeny z oblasti působnosti automatické výměny informací podle tohoto článku, jestliže mezinárodní daňová dohoda, podle které bylo předběžné posouzení převodních cen sjednáno, nepovoluje poskytnutí informací třetím osobám. Informace o takových dvoustranných nebo vícestranných předběžných posouzeních převodních cen se budou vyměňovat podle článku 9, pokud příslušná mezinárodní daňová dohoda, podle které bylo předběžné posouzení převodních cen sjednáno, poskytnutí takových informací povoluje a k jejich poskytnutí dá svolení příslušný orgán dané třetí země.
Pokud by však dvoustranná nebo vícestranná předběžná posouzení převodních cen byla vyloučena z automatické výměny informací podle první věty prvního pododstavce tohoto odstavce, vyměňují se podle odstavců 1 a 2 tohoto článku namísto toho informace určené v odstavci 6 tohoto článku uvedené v žádosti, které vedly k vydání takového dvoustranného nebo vícestranného předběžného posouzení převodních cen.
▼M8
4.
Odstavce 1 a 2 se nepoužijí na předběžná daňová rozhodnutí s přeshraničním prvkem, která se týkají výlučně daňových záležitostí jedné nebo více fyzických osob, s výjimkou případů, kdy bylo toto rozhodnutí vydáno, změněno nebo obnoveno po 1. lednu 2026 a kdy:
a)
částka transakce nebo řady transakcí, jichž se předběžné daňové rozhodnutí s přeshraničním prvkem týká, převyšuje 1 500 000  EUR (nebo odpovídající částku v jakékoli jiné měně), pokud je v něm uvedena, nebo
b)
předběžné daňové rozhodnutí s přeshraničním prvkem určuje, zda určitá osoba je či není pro daňové účely rezidentem v členském státě, který toto rozhodnutí vydal.
Pro účely prvního pododstavce písm. a), a aniž je dotčena částka uvedená v předběžném daňovém rozhodnutí s přeshraničním prvkem, zahrnuje částka předběžného daňového rozhodnutí s přeshraničním prvkem u řady transakcí týkajících se různého zboží, služeb nebo majetku celkovou podkladovou hodnotu. Částky se nesčítají, pokud jsou stejné zboží, služby nebo majetek předmětem několika transakcí.
Bez ohledu na první pododstavec písm. b) nesmí výměna informací o předběžných daňových rozhodnutích s přeshraničním prvkem týkajících se fyzických osob zahrnovat taková daňová rozhodnutí o zdanění u zdroje v souvislosti s příjmy nerezidentů ze zaměstnání, odměnami ředitelů nebo důchody.
▼M2
5.
Informace se vyměňují takto:
▼M7
a)
pokud jde o informace vyměňované podle odstavce 1 – neprodleně po vydání, změně nebo obnovení předběžných daňových rozhodnutí s přeshraničním prvkem nebo předběžných posouzení převodních cen a nejpozději tři měsíce po skončení poloviny kalendářního roku, během něhož byla předběžná daňová rozhodnutí s přeshraničním prvkem nebo předběžná posouzení převodních cen vydána, změněna nebo obnovena;
▼M2
b)
pokud jde o informace vyměňované podle odstavce 2 – před 1. lednem 2018.
6.
Informace, jež má členský stát sdělit podle odstavců 1 a 2, zahrnují:
▼M8
a)
identifikační údaje osoby jiné než fyzické osoby, ledaže se předběžné daňové rozhodnutí s přeshraničním prvkem týká fyzické osoby a sděluje se podle odstavců 1 a 4, a případně skupiny osob, k níž náleží;
▼M7
b)
shrnutí obsahu předběžného daňového rozhodnutí s přeshraničním prvkem nebo předběžného posouzení převodních cen, včetně popisu příslušných podnikatelských činností nebo transakcí nebo řady transakcí, a jakékoli další informace, které by mohly příslušnému orgánu pomoci při posouzení potenciálního daňového rizika, aniž by to vedlo k vyzrazení obchodního, průmyslového nebo profesního tajemství nebo obchodního postupu, nebo k vyzrazení informací, které by odporovalo veřejnému pořádku;
▼M2
c)
data vydání, změny nebo obnovení předběžného daňového rozhodnutí s přeshraničním prvkem nebo předběžného posouzení převodních cen;
d)
den nabytí platnosti předběžného daňového rozhodnutí s přeshraničním prvkem nebo předběžného posouzení převodních cen, pokud je uveden;
e)
den pozbytí platnosti předběžného daňového rozhodnutí s přeshraničním prvkem nebo předběžného posouzení převodních cen, pokud je uveden;
f)
druh předběžného daňového rozhodnutí s přeshraničním prvkem nebo předběžného posouzení převodních cen;
g)
částku příslušné transakce nebo řady transakcí, jichž se předběžné daňové rozhodnutí s přeshraničním prvkem nebo předběžné posouzení převodních cen týká, pokud je v nich uvedena;
h)
popis souboru kritérií používaných ke stanovení převodních cen nebo převodní cenu samu v případě předběžného posouzení převodních cen;
i)
identifikaci metody používané ke stanovení převodních cen nebo převodní cenu samu v případě předběžného posouzení převodních cen;
j)
identifikaci případných dalších členských států, které by mohly být předběžným daňovým rozhodnutím s přeshraničním prvkem nebo předběžným posouzením převodních cen dotčeny;
▼M8
k)
identifikační údaje každé osoby jiné než fyzické osoby, ledaže se předběžné daňové rozhodnutí s přeshraničním prvkem týká fyzické osoby a sděluje se podle odstavců 1 a 4, v případných dalších členských státech, která může být předběžným daňovým rozhodnutím s přeshraničním prvkem nebo předběžným posouzením převodních cen dotčena (s informací o tom, se kterými členskými státy jsou dotčené osoby spojeny), a
▼M2
l)
uvedení toho, zda sdělované informace vycházejí z předběžného daňového rozhodnutí s přeshraničním prvkem či předběžného posouzení převodních cen samotného nebo ze žádosti uvedené v odst. 3 druhém pododstavci.
7.
K usnadnění výměny informací podle odstavce 6 tohoto článku přijme Komise praktická opatření nezbytná k provedení tohoto článku, včetně opatření pro standardizaci sdělování informací podle odstavce 6 tohoto článku, jako součást postupu pro stanovení standardního formuláře podle čl. 20 odst. 5.
8.
Informace uvedené v odst. 6 písm. a), b), h) a k) tohoto článku se nesdělují Komisi.
9.
Příslušný orgán dotčeného členského státu identifikovaného podle odst. 6 písm. j) bez prodlení a v každém případě nejpozději sedm pracovních dnů od obdržení informací potvrdí pokud možno elektronickými prostředky jejich přijetí příslušnému orgánu, který je poskytl. Toto opatření se použije, dokud nebude zprovozněn rejstřík uvedený v čl. 21 odst. 5.
10.
Členské státy mohou v souladu s článkem 5 a s ohledem na čl. 21 odst. 4 požádat o doplňující informace, včetně plného znění předběžného daňového rozhodnutí s přeshraničním prvkem nebo předběžného posouzení převodních cen.
▼C5
Článek 8aa
Rozsah a podmínky povinné automatické výměny informací o zprávě podle jednotlivých zemí
1.
Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby uložil nejvyššímu mateřskému subjektu nadnárodní skupiny podniků, který je pro daňové účely rezidentem na jeho území, nebo jakémukoli jinému vykazujícímu subjektu v souladu s oddílem II přílohy III podat zprávu podle jednotlivých zemí za vykazované účetní období do dvanácti měsíců po posledním dni vykazovaného účetního období nadnárodní skupiny podniků v souladu s oddílem II přílohy III.
2.
Příslušný orgán členského státu, který obdržel zprávu podle jednotlivých zemí podle odstavce 1, ji prostřednictvím automatické výměny ve lhůtě stanovené v odstavci 4 sdělí každému dalšímu členskému státu, v němž na základě informací z této zprávy jeden nebo více členských subjektů nadnárodní skupiny podniků vykazujícího subjektu buď je rezidentem pro daňové účely, nebo podléhá dani ve vztahu k činnosti prováděné prostřednictvím stálé provozovny.
3.
Zpráva podle jednotlivých zemí musí obsahovat následující informace o nadnárodní skupině podniků:
a)
souhrnné informace týkající se výše výnosů, zisku (ztráty) před zdaněním příjmu, zaplacené daně z příjmu, naběhlé daně z příjmu, základního kapitálu, kumulovaných zisků, počtu zaměstnanců a jiných hmotných aktiv než peněžních prostředků nebo peněžních ekvivalentů ve vztahu ke každé jurisdikci, v níž nadnárodní skupina podniků působí;
b)
identifikaci každého členského subjektu nadnárodní skupiny podniků, včetně stanovení jurisdikce daňové rezidence tohoto členského subjektu, jakož i jurisdikce, podle jejichž právních předpisů je tento členský subjekt založen, pokud je odlišná od jurisdikce daňové rezidence, a povahu hlavních podnikatelských činností tohoto členského subjektu.
4.
Sdělení se uskuteční do patnácti měsíců po posledním dni účetního období nadnárodní skupiny podniků, k němuž se zpráva podle jednotlivých zemí vztahuje. První zpráva podle jednotlivých zemí bude oznámena za účetní období nadnárodní skupiny podniků začínající dne 1. ledna 2016 nebo později, přičemž toto sdělení se uskuteční ve lhůtě osmnácti měsíců po posledním dni příslušného účetního období.
▼M5
Článek 8ab
Rozsah a podmínky povinné automatické výměny informací o přeshraničních uspořádáních, která se mají oznamovat
1.
Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby od zprostředkovatelů vyžadoval podávání informací o přeshraničních uspořádáních, která se mají oznamovat, jež jsou jim známy, jež mají v držení nebo pod svou kontrolou, příslušným orgánům do 30 dní počínaje:
a)
dnem následujícím poté, co je přeshraniční uspořádání, které se má oznamovat, zpřístupněno pro zavedení, nebo
b)
dnem následujícím poté, co je přeshraniční uspořádání, které se má oznamovat, připraveno k zavedení, nebo
c)
dnem, kdy byl uskutečněn první krok v zavedení přeshraničního uspořádání, které se má oznamovat, podle toho,
co nastane jako první.
Bez ohledu na první pododstavec je od zprostředkovatelů uvedených v čl. 3 bodě 21 druhém pododstavci vyžadováno podávání informací do 30 dní počínaje dnem následujícím poté, co poskytli přímo či prostřednictvím dalších osob podporu, pomoc nebo poradenství.
2.
V případě uspořádání určených k nabízení na trhu přijmou členské státy nezbytná opatření, aby od zprostředkovatelů vyžadovaly pravidelné podávání zpráv jednou za tři měsíce s aktualizacemi obsahujícími nové informace, které se mají oznamovat podle odst. 14 písm. a), d), g) a h) a které se objevily od podání poslední zprávy.
3.
Je-li zprostředkovatel povinen podat informace o přeshraničním uspořádání, které se má oznamovat, příslušným orgánům více než jednoho členského státu, podávají se tyto informace pouze v členském státě, který je na následujícím seznamu uveden jako první:
a)
členský stát, kde je zprostředkovatel rezidentem pro daňové účely;
b)
členský stát, kde má zprostředkovatel stálou provozovnu, jejímž prostřednictvím jsou služby ve vztahu k danému uspořádání poskytovány;
c)
členský stát, kde je zprostředkovatel zapsán v obchodním rejstříku nebo jehož právem se řídí;
d)
členský stát, kde je zprostředkovatel registrován v profesním sdružení týkajícím se právních, daňových nebo poradenských služeb.
4.
V případě vícečetné oznamovací povinnosti podle odstavce 3 je zprostředkovatel od povinnosti podávat informace osvobozen, pokud v souladu s vnitrostátním právem prokáže, že stejné informace podal v jiném členském státě.
▼M8
5.
Každý členský stát může přijmout nezbytná opatření, aby zprostředkovatelé měli právo na zproštění povinnosti podávat informace o přeshraničním uspořádání, které se má oznamovat, jestliže by tato oznamovací povinnost představovala porušení zákonné profesní mlčenlivosti podle vnitrostátního práva daného členského státu. Za takové situace přijme každý členský stát nezbytná opatření, aby od každého zprostředkovatele, který byl zproštěn této povinnosti, vyžadoval neprodlené informování jeho zákazníka, je-li tento zákazník zprostředkovatelem, nebo pokud takový zprostředkovatel není, je-li zákazník příslušným daňovým poplatníkem, o jeho oznamovací povinnosti podle odstavce 6.
▼C2
Zprostředkovatelé mohou mít právo na zproštění povinností podle prvního pododstavce pouze v rozsahu, v jakém působí v mezích příslušných vnitrostátních právních předpisů, které vymezují jejich profesi.
6.
Každý členský stát přijme nezbytná opatření k vyžadování toho, aby v situaci bez zprostředkovatele, nebo pokud zprostředkovatel informuje příslušného daňového poplatníka či jiného zprostředkovatele o uplatnění zproštění povinnosti podle odstavce 5, měl povinnost podávat informace o přeshraničním uspořádání, které se má oznamovat, další informovaný zprostředkovatel, nebo pokud takový zprostředkovatel není, příslušný daňový poplatník.
7.
Příslušný daňový poplatník, jenž má oznamovací povinnost, podá informace do 30 dní počínaje dnem následujícím poté, co mu je přeshraniční uspořádání, které se má oznamovat, zpřístupněno pro zavedení nebo je připraveno k zavedení tímto příslušným daňovým poplatníkem nebo byl uskutečněn první krok v jeho zavedení ve vztahu k příslušnému daňovému poplatníkovi, podle toho, co nastane jako první.
Je-li příslušný daňový poplatník povinen podat informace o přeshraničním uspořádání, které se má oznamovat, příslušným orgánům více než jednoho členského státu, podávají se tyto informace pouze příslušným orgánům členského státu, který je na následujícím seznamu uveden jako první:
a)
členský stát, kde je příslušný daňový poplatník rezidentem pro daňové účely;
b)
členský stát, kde má příslušný daňový poplatník stálou provozovnu, jež má z uspořádání prospěch;
c)
členský stát, kde příslušný daňový poplatník obdrží příjem nebo vytváří zisk, přestože není rezidentem pro daňové účely a nemá stálou provozovnu v žádném členském státě;
d)
členský stát, kde příslušný daňový poplatník vykonává činnost, přestože není pro daňové účely rezidentem a nemá stálou provozovnu v žádném členském státě.
8.
V případě vícečetné oznamovací povinnosti podle odstavce 7 je příslušný daňový poplatník od povinnosti podávat informace osvobozen, pokud v souladu s vnitrostátním právem prokáže, že stejné informace byly podány v jiném členském státě.
9.
Každý členský stát přijme nezbytná opatření k vyžadování toho, aby v situaci více než jednoho zprostředkovatele měli povinnost podávat informace o přeshraničním uspořádání, které se má oznamovat, všichni zprostředkovatelé účastnící se téhož přeshraničního uspořádání, které se má oznamovat.
Od povinnosti podávat informace je zprostředkovatel osvobozen pouze v rozsahu, v jakém v souladu s vnitrostátním právem prokáže, že tytéž informace podle odstavce 14 již podal jiný zprostředkovatel.
10.
Každý členský stát přijme nezbytná opatření k vyžadování toho, aby v případě, že oznamovací povinnost má příslušný daňový poplatník a příslušných daňových poplatníků je více, podával informace v souladu s odstavcem 6 příslušný daňový poplatník, který je na následujícím seznamu uveden jako první:
a)
příslušný daňový poplatník, jenž přeshraniční uspořádání, které se má oznamovat, dohodl se zprostředkovatelem;
b)
příslušný daňový poplatník, jenž řídí zavedení uspořádání.
Od povinnosti podávat informace je příslušný daňový poplatník osvobozen v rozsahu, v jakém v souladu s vnitrostátním právem prokáže, že tytéž informace podle odstavce 14 již podal jiný příslušný daňový poplatník.
11.
Každý členský stát může přijmout nezbytná opatření k vyžadování toho, aby každý příslušný daňový poplatník podával orgánu daňové správy informace o využívání daného uspořádání v každém roce, kdy dané uspořádání využívá.
▼C3
12.
Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby od zprostředkovatelů a příslušných daňových poplatníků vyžadoval podání informací o přeshraničních uspořádáních, která se mají oznamovat a jejichž první krok byl zaveden mezi 25. červnem 2018 a 30. červnem 2020. Informace o těchto přeshraničních uspořádáních, která se mají oznamovat, podají zprostředkovatelé a případně příslušní daňoví poplatníci do 31. srpna 2020.
▼C2
13.
Příslušný orgán členského státu, kde byly podány informace podle odstavců 1 až 12 tohoto článku, sdělí prostřednictvím automatické výměny informace uvedené v odstavci 14 tohoto článku příslušným orgánům všech ostatních členských států v souladu s praktickými opatřeními přijatými podle článku 21.
14.
Informace, jež má příslušný orgán členského státu sdělovat podle odstavce 13, v závislosti na daném případě zahrnují:
▼M8
a)
identifikační údaje zprostředkovatelů jiných než zprostředkovatelů, kteří jsou zproštěni povinnosti podávat informace z důvodu zákonné profesní mlčenlivosti podle odstavce 5, a příslušných daňových poplatníků, včetně jejich jména, data a místa narození (v případě fyzických osob), rezidence pro daňové účely, daňového identifikačního čísla (DIČ), a případně osob, které jsou přidruženými podniky příslušného daňového poplatníka;
▼C2
b)
podrobné informace o charakteristických znacích uvedených v příloze IV, v jejichž důsledku se má přeshraniční uspořádání oznamovat;
▼M8
c)
shrnutí obsahu přeshraničního uspořádání, které se má oznamovat, včetně odkazu na označení, pod nímž je obecně známo, pokud existuje, a popis příslušných uspořádání a jakékoli další informace, které by mohly příslušnému orgánu pomoci při posuzování možného daňového rizika, aniž by tím došlo k vyzrazení obchodního, průmyslového nebo profesního tajemství nebo obchodního postupu, nebo k vyzrazení informací, které by odporovalo veřejnému pořádku;
▼C2
d)
datum, kdy byl nebo bude učiněn první krok v zavedení přeshraničního uspořádání, které se má oznamovat;
e)
podrobné informace o vnitrostátních ustanoveních, jež jsou základem přeshraničního uspořádání, které se má oznamovat;
f)
hodnotu přeshraničního uspořádání, které se má oznamovat;
g)
identifikaci členského státu příslušného daňového poplatníka nebo poplatníků a veškerých dalších členských států, jež mohou být přeshraničním uspořádáním, které se má oznamovat, dotčeny;
h)
identifikační údaje případné další osoby v členském státě, jež může být dotčena přeshraničním uspořádáním, které se má oznamovat, s informací o tom, se kterými členskými státy je dotčená osoba spojena.
15.
Ze skutečnosti, že orgány daňové správy jsou nečinné ve vztahu k přeshraničnímu uspořádání, které se má oznamovat, nelze vyvozovat potvrzení platnosti nebo daňového zacházení ve vztahu k takovému uspořádání.
16.
K usnadnění výměny informací podle odstavce 13 tohoto článku přijme Komise praktická opatření nezbytná k provedení tohoto článku, včetně opatření pro standardizaci sdělování informací podle odstavce 14 tohoto článku, jako součást postupu pro stanovení standardního formuláře podle čl. 20 odst. 5.
17.
Komise nemá přístup k informacím uvedeným v písmenech a), c) a h) odstavce 14.
18.
Automatická výměna informací se uskuteční do jednoho měsíce od konce čtvrtletí, v němž byly informace podány. První informace musí být sděleny do 31. října 2020.
▼M7
Článek 8ac
Rozsah a podmínky povinné automatické výměny informací oznámených provozovateli platforem
1.
Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby uložil
oznamujícím provozovatelům platforem
povinnost splnit požadavky na postupy náležité péče a na oznamování stanovené v příloze V oddílech II a III. Každý členský stát rovněž zajistí účinné provádění těchto opatření a jejich dodržování v souladu s přílohou V oddílem IV.
2.
V souladu s použitelnými požadavky na postupy náležité péče a oznamování obsaženými v příloze V oddílech II a III sdělí příslušný orgán členského státu v případě, že se uskutečnilo oznámení v souladu s odstavcem 1, prostřednictvím automatické výměny a ve lhůtě stanovené v odstavci 3 příslušnému orgánu členského státu, v němž je
oznamovaný prodejce
rezidentem, jak je určeno podle přílohy V oddílu II pododdílu D, a pokud
oznamovaný prodejce
poskytuje služby pronájmu nemovitého majetku, v každém případě příslušnému orgánu členského státu, v němž se dotčená nemovitost nachází, ve vztahu ke každému
oznamovanému prodejci
tyto informace:
a)
název, adresu sídla,
DIČ
, a je-li to na místě, individuální identifikační číslo přidělené podle odst. 4 prvního pododstavce,
oznamujícího provozovatele platformy
, jakož i obchodní název (názvy)
platformy (platforem)
, ve vztahu k níž (nimž) činí
oznamující provozovatel platformy
oznámení;
b)
jméno a příjmení
oznamovaného prodejce
, který je fyzickou osobou, a oficiální název
oznamovaného prodejce
, který je
subjektem
;
c)
primární adresu
;
d)
případné
DIČ
oznamovaného prodejce
za každý členský stát vydání, nebo neexistuje-li
DIČ
, místo narození
oznamovaného prodejce
, který je fyzickou osobou;
e)
identifikační číslo vztahující se k podnikání
oznamovaného prodejce
, který je
subjektem
;
f)
identifikační číslo
oznamovaného prodejce
pro účely DPH, je-li k dispozici;
g)
datum narození
oznamovaného prodejce
, který je fyzickou osobou;
h)
identifikátor
finančního účtu
, na který je vyplaceno nebo připsáno
protiplnění
, pokud
je oznamujícímu provozovateli platformy
k dispozici a příslušný orgán členského státu, v němž je
oznamovaný prodejce
rezidentem ve smyslu přílohy V oddílu II pododdílu D, neoznámil příslušným orgánům všech ostatních členských států, že nezamýšlí používat k tomuto účelu
identifikátor
finančního účtu
;
i)
pokud se liší od jména či názvu
oznamovaného prodejce
, navíc k
identifikátoru
finančního účtu
jméno či název majitele finančního účtu, na který je
protiplnění
zaplaceno nebo připsáno, v rozsahu dostupném
oznamujícímu provozovateli platformy,
jakož i jakékoli další finanční identifikační údaje dostupné
oznamujícímu provozovateli platformy
ve vztahu k tomuto majiteli účtu;
j)
každý členský stát, v němž je
oznamovaný prodejce
rezidentem podle přílohy V oddílu II pododdílu D;
k)
úhrn
protiplnění
, které je vyplaceno nebo připsáno během každého čtvrtletí
oznamovacího období
, a počet
příslušných činností
, ve vztahu k nimž bylo vyplaceno nebo připsáno;
l)
veškeré poplatky, provize nebo daně sražené nebo účtované
oznamující platformou
během každého čtvrtletí
oznamovacího období
;
▼M8
m)
identifikátor
identifikační služby
a členský stát, který jej přidělil, pokud se
oznamující provozovatel platformy
spoléhá na přímé potvrzení totožnosti a rezidence
prodejce
prostřednictvím
identifikační služby
poskytnuté členským státem nebo Unií za účelem zjištění totožnosti a daňové rezidence
prodejce
; v těchto případech není nutné sdělovat členskému státu, který identifikátor
identifikační služby
přidělil, informace uvedené v písmenech c) až g).
▼M7
Pokud
oznamovaný prodejce
poskytuje služby pronájmu nemovitého majetku, sdělí se tyto další informace:
a)
adresa každé
nabízené nemovitosti
určená na základě postupů uvedených v příloze V oddílu II pododdílu E, a je-li k dispozici, příslušné katastrální číslo nebo jeho obdoba podle vnitrostátních právních předpisů členského státu, kde se nachází;
b)
úhrn
protiplnění
, které je vyplaceno nebo připsáno během každého čtvrtletí
oznamovacího období
, a počet
příslušných činností
poskytnutých ve vztahu ke každé
nabízené nemovitosti
;
c)
pokud je k dispozici, počet dní, po které byla každá
nabízená nemovitost
během
oznamovacího období
pronajata, a druh každé
nabízené nemovitosti
.
3.
Sdělení podle odstavce 2 tohoto článku se uskutečňuje ve standardním elektronickém formátu uvedeném v čl. 20 odst. 4 do dvou měsíců po skončení
oznamovacího období
, kterého se týkají požadavky na oznamování, jež se použijí na
oznamujícího provozovatele platformy
. První informace se sdělují za
oznamovací období
ode dne 1. ledna 2023.
4.
Pro účely plnění požadavků na oznamování podle odstavce 1 tohoto článku stanoví každý členský stát nezbytná pravidla, která
oznamujícímu provozovateli platformy
ve smyslu přílohy V oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. b) uloží, aby se registroval v rámci Unie. Příslušný orgán členského státu registrace přidělí takovému
oznamujícímu provozovateli platformy
individuální identifikační číslo.
Členské státy stanoví pravidla, podle kterých se
oznamující provozovatel platformy
může rozhodnout zaregistrovat se u příslušného orgánu jediného členského státu v souladu s pravidly stanovenými v příloze V oddílu IV pododdílu F. Členské státy přijmou nezbytná opatření, která uloží, že
oznamujícímu provozovateli platformy
ve smyslu přílohy V oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. b), jehož registrace byla zrušena v souladu s přílohou V oddílem IV pododdílem F bodem 7, může být opětovná registrace povolena pouze pod podmínkou, že orgánům dotčeného členského státu poskytne odpovídající záruky ohledně svého úmyslu dodržovat požadavky na oznamování v rámci Unie, včetně případných dosud nesplněných požadavků na oznamování.
Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví praktická opatření nezbytná k registraci a identifikaci
oznamujících provozovatelů platforem
. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 26 odst. 2.
5.
Pokud je
provozovatel platformy
považován za
vyloučeného provozovatele
platformy
, oznámí to příslušný orgán členského státu, jemuž byly předloženy důkazy v souladu s přílohou V oddílem I pododdílem A bodem 3, příslušným orgánům všech ostatních členských států, včetně veškerých následných změn.
6.
Komise do 31. prosince 2022 zřídí centrální registr, v němž se zaznamenávají informace, které mají být oznamovány v souladu s odstavcem 5 tohoto článku a přílohou V oddílem IV pododdílem F bodem 2. Uvedený centrální registr je k dispozici příslušným orgánům všech členských států.
7.
Komise na základě odůvodněné žádosti členského státu nebo z vlastního podnětu prostřednictvím prováděcích aktů určí, zda jsou informace, jež musí být automaticky vyměňovány na základě dohody mezi příslušnými orgány dotčeného členského státu a jurisdikcí mimo Unii, ve smyslu přílohy V oddílu I pododdílu A bodu 7 rovnocenné informacím uvedeným v příloze V oddílu III pododdílu B. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 26 odst. 2.
Členský stát žádající o opatření uvedené v prvním pododstavci zašle Komisi odůvodněnou žádost.
Pokud se Komise domnívá, že nemá k dispozici všechny informace potřebné k posouzení žádosti, kontaktuje do dvou měsíců od obdržení takové žádosti dotyčný členský stát a upřesní další informace, jež požaduje. Jakmile má Komise k dispozici všechny informace, které jsou podle jejího názoru potřebné, uvědomí o tom do jednoho měsíce dožadující členský stát a předá příslušné informace výboru podle čl. 26 odst. 2.
Jedná-li Komise z vlastního podnětu, přijme prováděcí akt podle prvního pododstavce až poté, co příslušný orgán členského státu uzavřel s jurisdikcí mimo Unii dohodu, která vyžaduje automatickou výměnu informací o prodejcích, kteří získávají příjmy z činností usnadněných
platformami
.
Při určování toho, zda jsou informace související s
příslušnou činností
rovnocenné ve smyslu prvního pododstavce, Komise náležitě zohlední rozsah, v němž režim, z něhož takové informace vycházejí, odpovídá režimu uvedenému v příloze V, a to zejména pokud jde o:
i)
vymezení
oznamujícího provozovatele platformy
,
oznamovaného prodejce
,
příslušné činnosti
;
ii)
postupy stanovené za účelem identifikace
oznamovaných prodejců
;
iii)
požadavky na oznamování;
iv)
pravidla a správní postupy, které mají mít jurisdikce mimo Unii zavedeny, aby zajistily účinné uplatňování a dodržování postupů náležité péče a požadavků na oznamování, které jsou v uvedeném režimu stanoveny.
Stejný postup se použije pro určení toho, že dané informace již rovnocenné nejsou.
▼M8
Článek 8ad
Rozsah a podmínky povinné automatické výměny informací oznamovaných oznamujícími poskytovateli služeb souvisejících s kryptoaktivy
1.
Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby od
oznamujících poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy
vyžadoval plnění požadavků na oznamování stanovených v oddíle II přílohy VI a uplatňování postupů náležité péče stanovených v oddíle III přílohy VI. Každý členský stát rovněž zajistí účinné provádění a dodržování uvedených opatření v souladu s oddílem V přílohy VI.
2.
Podle použitelných požadavků na oznamování obsažených v oddíle II přílohy VI a postupů náležité péče obsažených v oddíle III přílohy VI sdělí příslušný orgán členského státu, v němž probíhá oznamování podle odstavce 1 tohoto článku, automatickou výměnou a ve lhůtě stanovené v odstavci 6 tohoto článku informace uvedené v odstavci 3 tohoto článku příslušným orgánům dotčených členských států v souladu s praktickými opatřeními přijatými podle článku 21.
3.
Příslušný orgán členského státu sdělí o každé
oznamované osobě
tyto informace:
a)
jméno/název, adresu, členský stát nebo členské státy, jichž je rezidentem,
DIČ
a v případě fyzické osoby datum a místo narození každého
oznamovaného uživatele
a v případě jakéhokoli
subjektu
, který je po uplatnění postupů náležité péče stanovených v oddíle III přílohy VI identifikován jako
subjekt
mající jednu nebo několik
ovládajících osob
, které jsou
oznamovanými osobami
, název, adresu, členský stát nebo členské státy, jichž je rezidentem, a
DIČ
tohoto
subjektu
a jméno/název, adresu, členský stát nebo členské státy, jichž je rezidentem,
DIČ
a datum a místo narození každé
ovládající osoby
daného
subjektu
, která je
oznamovanou osobou
, jakož i úlohu či úlohy, na jejichž základě je každá taková
oznamovaná osoba ovládající osobou subjektu
.
Bez ohledu na první pododstavec tohoto písmene platí, že pokud se
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
spoléhá na přímé potvrzení totožnosti a rezidence
oznamované osoby
prostřednictvím
identifikační služby
poskytnuté členským státem nebo Unií za účelem zjištění totožnosti a daňové rezidence
oznamované osoby
, zahrnují informace, jež mají být o
oznamované osobě
sděleny členskému státu, který identifikátor
identifikační služby
přidělil, jméno/název, identifikátor
identifikační služby
a členský stát, který jej přidělil, jakož i úlohu či úlohy, na jejichž základě je každá
oznamovaná osoba ovládající osobou subjektu
;
b)
název, adresu,
DIČ
, a je-li k dispozici, individuální identifikační číslo uvedené v odstavci 7 a celosvětový identifikační kód právnické osoby
oznamujícího poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy
;
c)
u každého druhu
oznamovaného kryptoaktiva
, s nímž
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
během příslušného kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období uskutečnil
oznamované transakce
, je-li to relevantní:
i)
celý název druhu
oznamovaného kryptoaktiva
;
ii)
úhrnnou hrubou zaplacenou částku, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných transakcí
u nabytí za
fiat měnu
;
iii)
úhrnnou hrubou obdrženou částku, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných transakcí
u prodejů za
fiat měnu
;
iv)
úhrnnou reálnou tržní hodnotu, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných transakcí
u nabytí za jiná
oznamovaná kryptoaktiva
;
v)
úhrnnou reálnou tržní hodnotu, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných transakcí
u prodejů za jiná
oznamovaná kryptoaktiva
;
vi)
úhrnnou reálnou tržní hodnotu, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných maloobchodních platebních transakcí
;
vii)
úhrnnou reálnou tržní hodnotu, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných transakcí
, s rozdělením podle druhu převodu, pokud je
oznamujícímu poskytovateli služeb souvisejících s kryptoaktivy
znám, u
převodů
ve prospěch
oznamovaného uživatele
, na které se nevztahují body ii) a iv);
viii)
úhrnnou reálnou tržní hodnotu, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných transakcí
, s rozdělením podle druhu převodu, pokud je
oznamujícímu poskytovateli služeb souvisejících s kryptoaktivy
znám, u
převodů
od
oznamovaného uživatele
, na které se nevztahují body iii), v) a vi), a
▼C4
ix)
úhrnnou reálnou tržní hodnotu, jakož i úhrnný počet jednotek u převodů uskutečněných
oznamujícím poskytovatelem služeb souvisejících s kryptoaktivy
na adresy distribuovaného registru ve smyslu čl. 3 bodu 18 nařízení (EU) 2023/1113, o nichž není známo, že by byly spojeny s poskytovatelem služeb souvisejících s virtuálními aktivy nebo finanční institucí.
▼M8
Pro účely písm. c) bodů ii) a iii) se zaplacená nebo obdržená částka sděluje ve
fiat měně
, ve které byla zaplacena nebo obdržena. V případě, že byly částky zaplaceny nebo obdrženy ve více
fiat měnách
, sdělují se v jediné
fiat měně
, přičemž přepočtení se provede k okamžiku každé
oznamované transakce
způsobem, který
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
důsledně uplatňuje.
Pro účely písm. c) bodů iv) až ix) se reálná tržní hodnota určí a sdělí v jediné
fiat měně
, přičemž ocenění se provede k okamžiku každé
oznamované transakce
způsobem, který
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
důsledně uplatňuje.
Ve sdělovaných informacích se upřesní
fiat měna
, v níž jsou jednotlivé částky vykazovány.
4.
K usnadnění výměny informací podle odstavce 3 tohoto článku přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná praktická opatření, včetně opatření pro standardizaci sdělování informací podle uvedeného odstavce, jako součást postupu pro stanovení standardního elektronického formuláře podle čl. 20 odst. 5. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 26 odst. 2.
5.
Komise nemá přístup k informacím uvedeným v odst. 3 písm. a) a b).
6.
Sdělení podle odstavce 3 tohoto článku se uskutečňuje na standardním elektronickém formuláři uvedeném v čl. 20 odst. 5 do devíti měsíců po skončení kalendářního roku, kterého se týkají požadavky na oznamování platné pro
oznamující poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy
. První informace se sdělují za příslušný kalendářní rok nebo jiné vhodné oznamovací období ode dne 1. ledna 2026.
7.
Pro účely plnění požadavků na oznamování podle odstavce 1 stanoví každý členský stát nezbytná pravidla, která
provozovateli kryptoaktiv
uloží, aby se registroval v Unii. Příslušný orgán členského státu registrace přidělí takovému
provozovateli kryptoaktiv
individuální identifikační číslo.
Členské státy stanoví pravidla, podle kterých se
provozovatel kryptoaktiv
může rozhodnout zaregistrovat u příslušného orgánu jediného členského státu v souladu s pravidly stanovenými v příloze VI oddíle V pododdíle F.
Členské státy přijmou nezbytná opatření, která uloží, že
provozovateli kryptoaktiv
, jehož registrace byla zrušena v souladu s přílohou VI oddílem V pododdílem F bodem 7, může být opětovná registrace povolena pouze pod podmínkou, že orgánům dotčeného členského státu poskytne vhodné záruky svého úmyslu dodržovat požadavky na oznamování v rámci Unie, včetně případných dosud nesplněných požadavků na oznamování.
8.
Odstavec 7 tohoto článku se nevztahuje na
poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy
ve smyslu přílohy VI oddílu IV pododdílu B bodu 1.
9.
Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví praktická a technická opatření nezbytná k registraci a identifikaci
provozovatelů kryptoaktiv
. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 26 odst. 2.
10.
Komise do 31. prosince 2025 zřídí registr
provozovatelů kryptoaktiv
, v němž se zaznamenávají informace, které mají být sdělovány v souladu s přílohou VI oddílem V pododdílem F bodem 2. Tento registr je k dispozici příslušným orgánům všech členských států.
11.
Komise na odůvodněnou žádost kteréhokoli členského státu nebo z vlastního podnětu prostřednictvím prováděcích aktů určí, zda informace, které musí být automaticky vyměňovány na základě dohody mezi příslušnými orgány dotčeného členského státu a jurisdikce mimo Unii ve smyslu přílohy VI oddílu IV pododdílu F bodu 5, odpovídají informacím uvedeným v příloze VI oddíle II pododdíle B. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 26 odst. 2.
Členský stát žádající o opatření uvedené v prvním pododstavci zašle Komisi odůvodněnou žádost.
Pokud se Komise domnívá, že nemá k dispozici všechny informace potřebné k posouzení žádosti, kontaktuje do dvou měsíců od obdržení takové žádosti dotčený členský stát a upřesní, které další informace požaduje. Jakmile má Komise k dispozici všechny informace, které jsou podle jejího názoru potřebné, oznámí to do jednoho měsíce dožadujícímu členskému státu a předá příslušné informace výboru podle čl. 26 odst. 1.
Jedná-li Komise z vlastního podnětu, přijme prováděcí akt podle prvního pododstavce pouze ohledně dohody mezi příslušnými orgány s jurisdikcí mimo Unii, která vyžaduje automatickou výměnu informací o fyzické osobě nebo
subjektu
, které jsou zákazníkem
oznamujícího poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy
pro účely provádění
oznamovaných transakcí
, uzavřené některým členským státem.
Při určování toho, zda jsou informace o
oznamovaných transakcích
odpovídajícími informacemi ve smyslu prvního pododstavce, Komise náležitě zohlední rozsah, v němž režim, z něhož takové informace vycházejí, odpovídá režimu stanovenému v příloze VI, zejména pokud jde o:
a)
vymezení
oznamujícího poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy
,
oznamovaného uživatele
a
oznamované transakce
;
b)
postupy stanovené za účelem identifikace
oznamovaných uživatelů
;
c)
požadavky na oznamování;
d)
pravidla a správní postupy, které mají mít jurisdikce mimo Unii zavedeny, aby zajistily účinné uplatňování a dodržování postupů náležité péče a požadavků na oznamování, které jsou v uvedeném režimu stanoveny.
Postup stanovený v tomto odstavci se použije rovněž pro určení toho, že dané informace již nejsou odpovídajícími informacemi ve smyslu přílohy VI oddílu IV pododdílu F bodu 5.
12.
Bez ohledu na odstavec 11 platí, že pokud je jako minimální nebo rovnocenný standard určen mezinárodní standard pro podávání zpráv a automatickou výměnu informací o kryptoaktivech, nevyžaduje se již, aby Komise prostřednictvím prováděcích aktů určovala, zda jsou informace, které mají být automaticky vyměňovány na základě provádění tohoto standardu a dohody příslušných orgánů mezi dotčeným členským státem nebo dotčenými členskými státy a jurisdikcí mimo Unii, odpovídajícími informacemi. Má se za to, že tyto informace odpovídají informacím, které jsou požadovány podle této směrnice, pokud existuje dohoda příslušných orgánů mezi příslušnými orgány všech dotčených členských států a jurisdikcí mimo Unii, která vyžaduje automatickou výměnu informací o fyzické osobě nebo
subjektu
, které jsou zákazníkem
oznamujícího poskytovatele služeb v oblasti kryptoaktiv
pro účely provádění
oznamovaných transakcí
. Odpovídající ustanovení tohoto článku a přílohy VI se pro tyto účely již nepoužijí.
▼M9
Článek 8ae
Formát podání a výměna informací týkajících se informačních přehledů k dorovnávací dani podle článku 44 směrnice (EU) 2022/2523
1.
Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby podávající členský subjekt nadnárodní skupiny podniků měl povinnost použít ke splnění svých povinností podávat informační přehled podle článku 44 směrnice (EU) 2022/2523 standardní šablonu uvedenou v oddíle IV přílohy VII této směrnice.
2.
Příslušný orgán členského státu, který obdržel
informační přehled k dorovnávací dani
podaný nejvyšším mateřským subjektem nebo určeným podávajícím subjektem, jak je uvedeno v čl. 44 odst. 3 písm. a) a b) směrnice (EU) 2022/2523, sdělí prostřednictvím automatické výměny a v souladu s níže uvedeným způsobem šíření informací:
a)
obecný oddíl informačního přehledu k dorovnávací dani provádějícímu členskému státu
, v němž se nacházejí nejvyšší mateřský subjekt nebo členské subjekty nadnárodní skupiny podniků;
b)
obecný oddíl informačního přehledu k dorovnávací dani
, s výjimkou souhrnných informací na vysoké úrovni v oddíle 1.4 tohoto přehledu,
členským státům pouze s kvalifikovanou vnitrostátní dorovnávací daní
:
i)
v nichž se nacházejí členské subjekty nadnárodní skupiny podniků;
ii)
v nichž se nachází společný podnik nebo člen skupiny společných podniků nadnárodní skupiny podniků, pokud je kvalifikovaná vnitrostátní dorovnávací daň uložena společným podnikům v daném členském státě;
iii)
v nichž je kvalifikovaná vnitrostátní dorovnávací daň uložena v daném členském státě členskému subjektu bez státní příslušnosti nebo společnému podniku bez státní příslušnosti nadnárodní skupiny podniků;
c)
jeden nebo více
jurisdikčních oddílů informačního přehledu k dorovnávací dani
členským státům, které mají práva zdanění podle směrnice (EU) 2022/2523 včetně kvalifikované vnitrostátní dorovnávací daně, pokud jde o členské státy, k nimž se tyto
jurisdikční oddíly
vztahují.
Bez ohledu na první pododstavec písm. c) se jurisdikcím s pravidlem pro nedostatečně zdaněný zisk, jež mají nulový procentní podíl podle zmíněného pravidla, poskytne pouze ta část
informačního přehledu k dorovnávací dani
, která obsahuje informace o přiřazení dorovnávací daně podle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk ve vztahu k této jurisdikci, přičemž tyto informace jsou v souladu s výňatkem z oddílu 3.4.3
informačního přehledu k dorovnávací dani
, a
provádějícímu členskému státu
, v němž se nachází nejvyšší mateřský subjekt, se poskytnou všechny
jurisdikční oddíly
.
3.
Příslušný orgán členského státu sdělí informace obsažené v
informačním přehledu k dorovnávací dani
obdrženém podle odstavce 2 do tří měsíců od uplynutí lhůty pro podání za dané
vykazované účetní období
.
4.
Příslušný orgán členského státu sdělí informace obsažené v
informačním přehledu k dorovnávací dani
obdrženém po uplynutí lhůty pro podání do tří měsíců ode dne jeho obdržení.
5.
Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme nezbytná praktická opatření k usnadnění sdělení podle odstavce 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 26 odst. 2.
6.
Komise nemá přístup k informacím uvedeným v odst. 2 písm. a) až c).
7.
Sdělení informací podle odstavců 2, 3 a 4 tohoto článku se provádí ve standardním elektronickém formátu uvedeném v čl. 20 odst. 4.
▼M9
Článek 8b
Statistické údaje o automatických výměnách
Členské státy poskytnou Komisi každoročně statistiky o objemu automatických výměn podle čl. 8 odst. 1 a 3a a článků 8aa, 8ac a 8ae a informace o správních a jiných příslušných nákladech a přínosech souvisejících s uskutečněnými výměnami a o veškerých případných změnách jak pro správce daně, tak pro třetí strany.
▼B
ODDÍL III
Výměna informací z vlastního podnětu
Článek 9
Rozsah a podmínky výměny informací z vlastního podnětu
1.
Příslušný orgán každého členského státu sdělí příslušnému orgánu kteréhokoli jiného dotčeného členského státu informace podle čl. 1 odst. 1 v každém z těchto případů:
a)
příslušný orgán jednoho členského státu důvodně předpokládá, že v tomto jiném členském státě může dojít ke zkrácení daně;
b)
osoba povinná k dani získá v daném členském státě snížení daňové povinnosti nebo osvobození od daně, jež by mohlo vést ke zvýšení nebo vzniku její daňové povinnosti v tomto jiném členském státě;
c)
obchodní záležitosti mezi osobou povinnou k dani v jednom členském státě a osobou povinnou k dani v jiném členském státě jsou prováděny přes jednu nebo více zemí tak, že to může vést ke snížení daně v jednom z těchto členských států nebo v obou;
d)
příslušný orgán jednoho členského státu důvodně předpokládá, že může dojít ke snížení daně umělým přesunem zisku ve skupině podniků;
e)
informace poskytnuté jednomu členskému státu příslušným orgánem jiného členského státu umožnily zjištění skutečností, které by mohly ovlivnit vyměření daně v tomto jiném členském státě.
2.
Příslušné orgány každého členského státu mohou výměnou z vlastního podnětu sdělit příslušným orgánům ostatních členských států veškeré informace, kterých si jsou vědomy a které by mohly být užitečné pro příslušné orgány ostatních členských států.
▼M9
Článek 9a
Spolupráce v oblasti oprav, dodržování a vymáhání daňových předpisů v souvislosti s informačními přehledy k dorovnávací dani
1.
Pokud má příslušný orgán členského státu důvod se domnívat, že v informacích v
informačním přehledu k dorovnávací dani
podaném nejvyšším mateřským subjektem nebo určeným podávajícím subjektem, který se nachází v jurisdikci jiného členského státu, které byly sděleny podle článku 8ae, je třeba opravit zjevné chyby, oznámí to bez zbytečného odkladu příslušnému orgánu tohoto jiného členského státu. Pokud vyrozuměný příslušný orgán souhlasí s tím, že informace v
informačním přehledu k dorovnávací dani
vyžadují opravy, přijme bez zbytečného odkladu vhodná opatření k získání opraveného
informačního přehledu k dorovnávací dani
od dotčeného nejvyššího mateřského subjektu nebo určeného podávajícího subjektu. Informace z opraveného
informačního přehledu k dorovnávací dani
bez zbytečného odkladu sdělí všem příslušným orgánům, pro které jsou tyto informace předmětem výměny v souladu s touto směrnicí.
2.
Pokud příslušný orgán členského státu obdržel od jednoho nebo více členských subjektů nacházejících se v jeho členském státě oznámení o tom, že
informační přehled k dorovnávací dani
za tyto členské subjekty měl podat nejvyšší mateřský subjekt nebo určený podávající subjekt nacházející se v jiném členském státě, avšak informace obsažené v
informačním přehledu k dorovnávací dani
nebyly sděleny ve lhůtách stanovených v čl. 8ae odst. 3 nebo čl. 27d odst. 3 a 4, oznámí bez zbytečného odkladu druhému příslušnému orgánu, že tyto informace nebyly obdrženy. Vyrozuměný příslušný orgán bez zbytečného odkladu určí důvod, proč ke sdělení dotčeného
informačního přehledu k dorovnávací dani
nedošlo, a do jednoho měsíce od obdržení oznámení informuje příslušný orgán, případně včetně očekávaného data výměny
informačního přehledu k dorovnávací dani
. Předpokládané datum výměny se stanoví na den, který nesmí být pozdější než tři měsíce ode dne obdržení oznámení o chybějící výměně.
▼B
Článek 10
Lhůty
1.
Příslušný orgán, jenž získá informace uvedené v čl. 9 odst. 1, je předá příslušnému orgánu každého jiného dotčeného členského státu co nejrychleji a nejpozději jeden měsíc poté, co je získal.
2.
Příslušný orgán, jemuž jsou informace sděleny podle článku 9, neprodleně a v každém případě do sedmi pracovních dnů od obdržení potvrdí pokud možno elektronickými prostředky jejich přijetí příslušnému orgánu, který je poskytl.
KAPITOLA III
DALŠÍ FORMY SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE
ODDÍL I
Přítomnost v prostorách správních úřadů a účast na správních šetřeních
Článek 11
Rozsah a podmínky
▼M7
1.
Za účelem výměny informací podle čl. 1 odst. 1 může příslušný orgán členského státu požádat příslušný orgán jiného členského státu, aby úředníci zmocnění příslušným orgánem prvního uvedeného členského státu a v souladu s procesními opatřeními stanovenými příslušným orgánem druhého uvedeného členského státu:
a)
byli přítomni v prostorách, kde správní orgány dožádaného členského státu plní své úkoly;
b)
byli přítomni při správních šetřeních prováděných na území dožádaného členského státu;
c)
podíleli se na správních šetřeních prováděných dožádaným členským státem prostřednictvím použití elektronických prostředků komunikace, je-li to vhodné.
Dožádaný orgán odpoví na žádost podle prvního pododstavce do 60 dnů od obdržení žádosti, aby potvrdil svůj souhlas nebo sdělil své odůvodněné odmítnutí dožadujícímu orgánu.
Jsou-li požadované informace obsaženy v dokumentech, k nimž mají úředníci dožádaného orgánu přístup, poskytnou se úředníkům dožadujícího orgánu kopie těchto dokumentů.
▼B
2.
►M7
Pokud jsou úředníci dožadujícího orgánu přítomni při správních šetřeních nebo se účastní správních šetření prostřednictvím elektronických prostředků komunikace, mohou za dodržení procesních postupů stanovených dožádaným členským státem jednotlivým osobám pokládat otázky a nahlížet do záznamů.
◄
Odmítne-li šetřená osoba vyhovět kontrolním opatřením úředníků dožadujícího orgánu, považuje to dožádaný orgán za odmítnutí, k němuž došlo vůči úředníkům dožádaného orgánu.
3.
Úředníci zmocnění dožadujícím členským státem, kteří jsou přítomni v jiném členském státě v souladu s odstavcem 1, musí být vždy schopni předložit písemné zmocnění, v němž je uvedena jejich totožnost a jejich úřední způsobilost.
ODDÍL II
Souběžné kontroly
Článek 12
Souběžné kontroly
1.
Dohodnou-li se dva nebo více členských států, že na svém území provedou souběžné kontroly týkající se jedné nebo více osob, o něž mají společný či doplňující se zájem, za účelem výměny takto získaných informací, použijí se odstavce 2, 3 a 4.
2.
Příslušný orgán každého členského státu nezávisle určí osoby, u kterých hodlá navrhnout souběžnou kontrolu. Uvědomí příslušné orgány ostatních dotčených členských států o případech, u nichž hodlá navrhnout souběžnou kontrolu, a uvede důvody tohoto výběru.
Rovněž uvede dobu, ve které se mají tyto kontroly uskutečnit.
▼M7
3.
Příslušný orgán každého dotčeného členského státu rozhodne, zda si přeje se souběžných kontrol zúčastnit. Do 60 dnů od obdržení návrhu potvrdí orgánu, který souběžnou kontrolu navrhl, souhlas s jejím provedením anebo její odmítnutí, které musí odůvodnit.
▼B
4.
Příslušný orgán každého dotčeného členského státu jmenuje zástupce odpovědného za dohled nad kontrolou a za její koordinaci.
▼M7
ODDÍL IIa
Společné kontroly
Článek 12a
Společné kontroly
1.
Příslušný orgán jednoho nebo více členských států může požádat příslušný orgán jiného členského státu (nebo jiných členských států) o provedení společné kontroly. Dožádané příslušné orgány musí na žádost o společnou kontrolu odpovědět do 60 dnů od jejího obdržení. Dožádané příslušné orgány mohou žádost příslušného orgánu členského státu o společnou kontrolu v odůvodněných případech zamítnout.
2.
Příslušné orgány dožadujícího a dožádaného členského státu provádějí společné kontroly předem dohodnutým a koordinovaným způsobem, včetně jazykového režimu, a v souladu s právními předpisy a procesními požadavky členského státu, v němž činnosti společné kontroly probíhají. V každém členském státě, v němž činnosti společné kontroly probíhají, jmenuje příslušný orgán tohoto členského státu zástupce, který odpovídá za dohled nad společnou kontrolou a za její koordinaci v daném členském státě.
Práva a povinnosti úředníků členských států, kteří se účastní společné kontroly, jsou-li přítomni při činnostech prováděných v jiném členském státě, jsou určeny v souladu s právními předpisy členského státu, v němž tyto činnosti společné kontroly probíhají. Řídí-li se právními předpisy členského státu, v němž činnosti společné kontroly probíhají, úředníci jiného členského státu nevykonávají žádné pravomoci, které by překračovaly rozsah pravomocí, jež jim přiznávají právní předpisy jejich členského státu.
3.
Aniž je dotčen odstavec 2, přijme členský stát, v němž činnosti společné kontroly probíhají, nezbytná opatření s cílem:
a)
povolit, aby úředníci jiných členských států, kteří se účastní činností společné kontroly, pokládali jednotlivým osobám otázky a nahlíželi do záznamů společně s úředníky členského státu, v němž činnosti společné kontroly probíhají, v souladu s procesními postupy stanovenými členským státem, v němž tyto činnosti probíhají;
b)
zajistit, aby důkazy shromážděné během činností společné kontroly mohly být posouzeny, a to i pokud jde o jejich přípustnost, za stejných právních podmínek jako v případě kontroly provedené v tomto členském státě, které se účastní pouze úředníci tohoto členského státu, a to i v průběhu jakéhokoli řízení o stížnosti, přezkumu nebo opravném prostředku;
c)
zajistit, aby osoby, které jsou předmětem společné kontroly nebo které jsou touto kontrolou dotčeny, měly stejná práva a povinnosti jako v případě kontroly, které se účastní pouze úředníci tohoto členského státu, a to i v průběhu řízení o stížnosti, přezkumu nebo opravném prostředku.
4.
Pokud příslušné orgány dvou nebo více členských států provádějí společnou kontrolu, usilují o dohodu týkající se skutečností a okolností relevantních pro společnou kontrolu a na základě výsledků společné kontroly se vynasnaží dosáhnout dohody o daňovém postavení dotčené kontrolované osoby či osob. Zjištění společné kontroly se uvádějí v závěrečné zprávě. Otázky, na nichž se příslušné orgány dohodly, jsou obsaženy v závěrečné zprávě a zohledněny v příslušných nástrojích vydaných příslušnými orgány zúčastněných členských států v návaznosti na danou společnou kontrolu.
S výhradou prvního pododstavce se jednání příslušných orgánů členského státu nebo kteréhokoli z jeho úředníků v návaznosti na společnou kontrolu a jakékoli další postupy, které v tomto členském státě probíhají, jako je rozhodnutí daňových orgánů, související řízení o opravném prostředku nebo urovnání, uskutečňují v souladu s vnitrostátními právními předpisy tohoto členského státu.
5.
O výsledku společné kontroly jsou kontrolované osoby informovány, včetně kopie závěrečné zprávy, do 60 dnů od jejího vyhotovení.
▼B
ODDÍL III
Doručení prostřednictvím správních orgánů
Článek 13
Žádost o doručení
1.
Na žádost příslušného orgánu členského státu příslušný orgán jiného členského státu v souladu s pravidly doručování obdobných aktů v dožádaném členském státě doručí příjemci veškeré akty a veškerá rozhodnutí, které byly vydány správními orgány dožadujícího členského státu a které se týkají používání právních předpisů v oblasti daní, na něž se vztahuje tato směrnice, na jeho území.
2.
V žádostech o doručení musí být uveden předmět aktu nebo rozhodnutí k doručení, jméno a adresa příjemce a jakékoli další informace, které mohou usnadnit identifikaci příjemce.
3.
Dožádaný orgán neprodleně uvědomí dožadující orgán o úkonech učiněných k vyřízení žádosti, a zejména o dni doručení aktu nebo rozhodnutí příjemci.
4.
Dožadující orgán požádá o doručení podle tohoto článku pouze v případě, že nemůže provést doručení v souladu s pravidly doručování dotyčných aktů v dožadujícím členském státě, nebo pokud by takové doručení představovalo nepřiměřené obtíže. Příslušný orgán členského státu může doručit jakýkoli dokument doporučenou poštou nebo elektronicky přímo osobě nacházející se na území jiného členského státu.
ODDÍL IV
Zpětná vazba
Článek 14
Podmínky
1.
Pokud příslušný orgán poskytne informace na základě článku 5 nebo 9, může požádat příslušný orgán, který informace obdržel, aby k nim zaslal zpětnou vazbu. Je-li požadována zpětná vazba, zašle ji příslušný orgán, který informace obdržel, příslušnému orgánu, který je poskytl, aniž jsou dotčena pravidla ochrany daňového tajemství a ochrany údajů platná v jeho členském státě, a to co nejdříve a nejpozději tři měsíce poté, co je znám výsledek použití požadovaných informací. Komise stanoví postupem podle čl. 26 odst. 2 praktická opatření.
2.
Příslušné orgány členských států zasílají ostatním dotčeným členským státům zpětnou vazbu týkající se automatické výměny informací jednou ročně v souladu s praktickými opatřeními dohodnutými dvoustranně.
ODDÍL V
Sdílení osvědčených postupů a zkušeností
Článek 15
Rozsah a podmínky
1.
Členské státy společně s Komisí posuzují a hodnotí správní spolupráci na základě této směrnice a sdílejí zkušenosti v zájmu jejího zdokonalení a popřípadě vypracování pravidel v příslušných oblastech.
2.
Členské státy mohou společně s Komisí vypracovat obecné pokyny ke kterémukoli aspektu, který je považován za nutný pro sdílení osvědčených postupů a zkušeností.
KAPITOLA IV
PODMÍNKY SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 16
Poskytování informací a dokumentů
▼M8
1.
Informace sdělované mezi členskými státy v jakékoli formě podle této směrnice podléhají služebnímu tajemství a požívají stejné ochrany jako obdobné informace podle vnitrostátního práva členského státu, který je obdržel. Tyto informace mohou být použity pro vyměření, správu a vymáhání daní podle vnitrostátního práva členských států týkajícího se daní uvedených v článku 2 a DPH, jiných nepřímých daní a cel a pro boj proti praní peněz a financování terorismu.
▼B
Tyto informace lze použít rovněž pro vyměření a vymáhání jiných daní a cel, které spadají do článku 2 směrnice Rady 2010/24/EU ze dne 16. března 2010 o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků, cel a jiných opatření (
5
), nebo pro vyměření a vymáhání povinných příspěvků na sociální zabezpečení.
Kromě toho mohou být použity v soudních a správních řízeních, která mohou vést k uložení sankcí za porušení daňových právních předpisů, aniž jsou dotčena obecná pravidla a předpisy upravující práva obžalovaných a svědků v takových řízeních.
▼M7
2.
Se souhlasem příslušného orgánu členského státu, který sděluje informace na základě této směrnice, a pouze umožňují-li to vnitrostátní právní předpisy členského státu příslušného orgánu, jenž informace obdrží, mohou být informace a dokumenty získané na základě této směrnice použity k účelům jiným než uvedeným v odstavci 1. Tento souhlas musí být udělen, pokud mohou být informace použity k obdobným účelům v členském státě příslušného orgánu, jenž informace sděluje.
Příslušný orgán každého členského státu může sdělit příslušným orgánům všech ostatních členských států kromě účelů uvedených v odstavci 1 i další účely, ke kterým lze v souladu s jeho vnitrostátními právními předpisy informace a dokumenty použít. Příslušný orgán, který obdrží informace a dokumenty, může přijaté informace a dokumenty použít bez souhlasu uvedeného v prvním pododstavci tohoto odstavce ke kterémukoli z účelů uvedených sdělujícím členským státem.
▼M8
Příslušný orgán, který obdrží informace a dokumenty, může přijaté informace a dokumenty použít bez souhlasu uvedeného v prvním pododstavci tohoto odstavce rovněž ke kterémukoli účelu, na který se vztahuje akt založený na článku 215 Smlouvy o fungování Evropské unie, a sdílet je za tímto účelem s příslušným orgánem odpovědným za omezující opatření v dotčeném členském státě.
▼M8
3.
Jestliže se příslušný orgán členského státu domnívá, že informace, které získal od příslušného orgánu jiného členského státu, mohou být užitečné pro účely uvedené v odstavci 1 příslušnému orgánu třetího členského státu, může mu je předat za předpokladu, že je toto předání v souladu s pravidly a postupy stanovenými v této směrnici. O svém záměru předat informace třetímu členskému státu uvědomí příslušný orgán členského státu, z nějž informace pocházejí. Členský stát, z nějž informace pocházejí, s tím může vyjádřit nesouhlas do patnácti kalendářních dnů ode dne, kdy obdržel sdělení členského státu, který hodlá dotčené informace předat.
▼B
4.
Souhlas s použitím informací podle odstavce 2, které byly předány na základě odstavce 3, může udělit pouze příslušný orgán členského státu, z něhož informace pocházejí.
5.
Informace, zprávy, výkazy a jiné dokumenty nebo jejich ověřené opisy či výpisy z nich získané dožádaným orgánem a předané dožadujícímu orgánu v souladu s touto směrnicí mohou příslušné orgány dožadujícího členského státu uplatnit jako důkaz stejně jako obdobné informace, zprávy, výkazy a jiné dokumenty poskytnuté orgánem tohoto členského státu.
▼M3
6.
Bez ohledu na odstavce 1 až 4 tohoto článku se informace sdělované mezi členskými státy podle článku 8aa použijí pro posouzení vysokých rizik ve stanovování převodních cen a dalších rizik týkajících se eroze základu daně a přesouvání zisku, včetně rizika, že členové nadnárodní skupiny podniků nedodrží platná pravidla stanovování převodních cen, a případně pro ekonomickou a statistickou analýzu. Daňové orgány přijímajícího členského státu při úpravách převodních cen nevycházejí z informací vyměněných podle článku 8aa. Není však zakázáno používat informace sdělené mezi členskými státy podle článku 8aa jako východisko pro další šetření týkající se režimů převodních cen nadnárodní skupiny podniků či jiných daňových záležitostí v průběhu daňového auditu, a v důsledku toho patřičně upravit zdanitelný příjem členského subjektu.
▼B
Článek 17
Omezení
1.
Dožádaný orgán v jednom členském státě poskytne dožadujícímu orgánu v jiném členském státě informace podle článku 5 za předpokladu, že dožadující orgán vyčerpal obvyklé zdroje informací, které mohl za daných okolností použít k získání požadovaných informací, aniž by se vystavoval nebezpečí nedosažení svých cílů.
2.
Tato směrnice neukládá dožádanému členskému státu povinnost provést šetření či poskytnout informace, pokud by provedení takovéhoto šetření nebo získání požadovaných informací pro vlastní účely bylo v rozporu s jeho právními předpisy.
3.
Příslušný orgán dožádaného členského státu může odmítnout poskytnutí informací, pokud dožadující členský stát není z právních důvodů sám schopen poskytovat obdobné informace.
4.
Poskytnutí informací může být odmítnuto, pokud by vedlo k vyzrazení obchodního, průmyslového či profesního tajemství nebo obchodního postupu, anebo pokud by odporovalo veřejnému pořádku.
5.
Dožádaný orgán sdělí dožadujícímu orgánu důvody zamítnutí žádosti o informace.
Článek 18
Povinnosti
1.
Pokud některý členský stát v souladu s touto směrnicí požaduje informace, použije dožádaný členský stát opatření zaměřená na sběr informací za účelem získání požadovaných informací i v případě, že sám tyto informace pro vlastní daňové účely nepotřebuje. Touto povinností není dotčen čl. 17 odst. 2, 3 a 4, jehož uplatnění se v žádném případě nevykládá tak, že dožádanému členskému státu umožňuje odmítnout poskytnutí informací výhradně z toho důvodu, že sám nemá na těchto informacích zájem.
2.
Ustanovení čl. 17 odst. 2 a 4 nelze v žádném případě vykládat tak, že dožádanému orgánu členského státu umožňují odmítnout poskytnutí informací výhradně z toho důvodu, že tyto informace má k dispozici banka, jiná finanční instituce, určená osoba, zástupce nebo zmocněnec, anebo z toho důvodu, že se týkají vlastnických práv k určité osobě.
3.
Bez ohledu na odstavec 2 může členský stát odmítnout předat požadované informace, pokud se týkají daňových období před 1. lednem 2011 a pokud by jejich předání mohlo být odmítnuto na základě čl. 8 odst. 1 směrnice 77/799/EHS, kdyby byla žádost podána před 11. březnem 2011.
▼M9
4.
Příslušný orgán každého členského státu zavede účinný mechanismus pro zajištění použití informací získaných prostřednictvím oznamování nebo výměny informací podle článků 8 až 8ae.
▼B
Článek 19
Rozšíření širší spolupráce poskytované třetím zemím
Pokud členský stát nabízí třetí zemi spolupráci širší, než jakou stanoví tato směrnice, nesmí odmítnout poskytnutí takovéto širší spolupráce kterémukoli jinému členskému státu, který si přeje takovou širší vzájemnou spolupráci s tímto členským státem navázat.
▼C1
Článek 20
Standardní formuláře a elektronická podoba formulářů
▼B
1.
Žádosti o informace a o správní šetření podle článku 5 a odpovědi na ně, potvrzení, žádosti o doplňkové podkladové informace, sdělení o nemožnosti odpovědět nebo odmítnutí odpovědi podle článku 7 jsou pokud možno zasílány pomocí standardního formuláře, který přijme Komise postupem podle čl. 26 odst. 2.
Ke standardním formulářům mohou být připojeny zprávy, výkazy a jiné dokumenty či jejich ověřené opisy nebo výpisy z nich.
▼M7
2.
Ve standardním formuláři podle odstavce 1 uvede dožadující orgán alespoň tyto informace:
a)
totožnost prověřované nebo šetřené osoby a v případě skupinových žádostí uvedených v čl. 5a odst. 3 podrobný popis skupiny;
b)
daňový účel, k němuž jsou informace požadovány.
▼B
V souladu s mezinárodním vývojem a pokud jsou dožadujícímu orgánu známy, může dožadující orgán uvést jméno a adresu jakékoli osoby, o které se domnívá, že má požadované informace, jakož i jakoukoli skutečnost, která může dožádanému orgánu usnadnit shromáždění informací.
▼M7
3.
Informace z vlastního podnětu a jejich potvrzení podle článků 9 a 10, žádosti o doručení prostřednictvím správních orgánů podle článku 13, informace o zpětné vazbě podle článku 14 a sdělení podle čl. 16 odst. 2 a 3 a čl. 24 odst. 2 se zasílají prostřednictvím standardních formulářů stanovených Komisí postupem podle čl. 26 odst. 2.
▼M9
4.
Automatická výměna informací podle článků 8, 8ac a 8ae se provádí ve standardním elektronickém formátu, který má tuto automatickou výměnu usnadnit a který je stanoven Komisí postupem podle čl. 26 odst. 2.
▼M8
5.
Komise přijme prováděcí akty, které stanoví standardní elektronické formuláře, včetně jazykového režimu v těchto případech:
a)
pro automatickou výměnu informací o předběžných daňových rozhodnutích s přeshraničním prvkem a předběžných posouzeních převodních cen podle článku 8a před 1. lednem 2017;
b)
pro automatickou výměnu informací o přeshraničních uspořádáních, která se mají oznamovat podle článku 8ab, před 30. červnem 2019;
c)
pro automatickou výměnu informací o oznamovaných kryptoaktivech podle článku 8ad před 30. červnem 2025.
Tyto standardní elektronické formuláře nesmějí přesahovat rámec prvků výměny informací uvedených v čl. 8a odst. 6, čl. 8ab odst. 14 a čl. 8ad odst. 3 a dalších souvisejících oblastí spojených s těmito prvky nutných pro dosažení cílů článků 8a, 8ab a 8ad.
Jazykové režimy uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce nebrání členským státům ve sdělování informací podle článků 8a a 8ab v kterémkoli z úředních jazyků Unie. Uvedené jazykové režimy však mohou stanovit, že se klíčové prvky těchto informací zasílají rovněž v jiném úředním jazyce Unie.
Prováděcí akty uvedené v tomto odstavci se přijímají postupem podle čl. 26 odst. 2.
▼M3
6.
Automatická výměna informací o zprávě podle jednotlivých zemí podle článku 8aa se provádí za použití standardního formuláře obsaženého v tabulkách 1, 2 a 3 oddílu III přílohy III. Komise přijme do 31. prosince 2016 prostřednictvím prováděcích aktů jazykový režim pro tuto výměnu. To nebrání členským státům v tom, aby sdělovaly informace uvedené v článku 8aa v kterémkoli z úředních a pracovních jazyků Unie. Uvedený jazykový režim však může stanovit, že klíčové prvky těchto informací se zasílají rovněž v jiném úředním jazyce Unie. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 26 odst. 2.
▼B
Článek 21
Praktická opatření
1.
Informace sdělované na základě této směrnice jsou pokud možno poskytovány elektronickými prostředky pomocí sítě CCN.
V případě potřeby Komise přijme postupem podle čl. 26 odst. 2 praktická opatření nezbytná pro provádění prvního pododstavce tohoto odstavce.
▼M1
2.
Komise odpovídá za veškerý další vývoj sítě CCN, který je nezbytný k umožnění výměny těchto informací mezi členskými státy, a za zajištění bezpečnosti této sítě.
Členské státy odpovídají za veškerý další vývoj svých systémů, který je nezbytný k umožnění výměny těchto informací prostřednictvím sítě CCN, a za zajištění bezpečnosti svých systémů.
Členské státy zajistí, aby každá jednotlivá
oznamovaná osoba
byla vyrozuměna o narušení bezpečnosti týkající se jejích údajů, pokud by toto narušení mohlo mít nepříznivý dopad na ochranu jejích osobních údajů nebo soukromí.
Členské státy se vzdávají všech nároků na náhradu výdajů vzniklých při použití této směrnice s výjimkou případných odměn pro odborníky.
▼M2
3.
Osobám řádně zmocněným Bezpečnostním akreditačním úřadem Komise lze přístup k těmto informacím umožnit pouze tehdy, je-li to nezbytné pro péči o rejstřík uvedený v odstavci 5 a o síť CCN a pro jejich údržbu a rozvoj.
▼B
4.
Žádosti o spolupráci, včetně žádostí o doručení, a připojené dokumenty mohou být vyhotoveny v jakémkoli jazyce, na němž se dožádaný a dožadující orgán dohodnou.
Tyto žádosti jsou doplněny překladem do úředního jazyka nebo jednoho z úředních jazyků členského státu dožádaného orgánu, avšak pouze ve zvláštních případech, kdy dožádaný orgán uvede důvod o takový překlad požádat.
▼M8
5.
Do 31. prosince 2017 vyvine Komise zabezpečený centrální rejstřík členských států pro správní spolupráci v oblasti daní, ve kterém se v zájmu zajištění automatické výměny stanovené v čl. 8a odst. 1 a 2 zaznamenávají informace, jež mají být sdělovány podle uvedených odstavců, a zajistí jeho technickou a logistickou podporu.
Do 31. prosince 2019 vyvine Komise zabezpečený centrální rejstřík členských států pro správní spolupráci v oblasti daní, ve kterém se v zájmu zajištění automatické výměny stanovené v čl. 8ab odst. 13, 14 a 16 zaznamenávají informace, jež mají být sdělovány podle uvedených odstavců, a zajistí jeho technickou a logistickou podporu.
Do 31. prosince 2026 vyvine Komise zabezpečený centrální rejstřík členských států pro správní spolupráci v oblasti daní, ve kterém se v zájmu zajištění automatické výměny stanovené v čl. 8ad odst. 2 a 3 zaznamenávají informace, jež mají být sdělovány podle uvedených odstavců, a zajistí jeho technickou a logistickou podporu.
K informacím zaznamenaným v tomto rejstříku mají přístup příslušné orgány všech členských států. Pokud však jde o informace, jež mají být sdělovány podle čl. 8ad odst. 2 a 3, má příslušný orgán členského státu přístup pouze k informacím týkajícím se
oznamovaných uživatelů
a
oznamovaných osob
, již jsou rezidenty daného členského státu. Komise má k informacím zaznamenaným v tomto rejstříku rovněž přístup, avšak s omezeními stanovenými v čl. 8a odst. 8, čl. 8ab odst. 17 a čl. 8ad odst. 5 a pouze pro účely shromažďování statistických údajů v souladu s odstavcem 7 tohoto článku. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná praktická opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 26 odst. 2.
Dokud nebude tento zabezpečený centrální rejstřík v provozu, provádí se automatická výměna stanovená v čl. 8a odst. 1 a 2, čl. 8ab odst. 13, 14 a 16 a čl. 8ad odst. 2 a 3 v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a platnými praktickými opatřeními.
▼M3
6.
Informace sdělované na základě čl. 8aa odst. 2 jsou poskytovány elektronickými prostředky pomocí sítě CCN. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme praktická opatření nezbytná pro modernizaci sítě CCN. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 26 odst. 2.
▼M7
7.
Komise vyvine zabezpečené centrální rozhraní pro správní spolupráci v oblasti daní, pokud členské státy informace sdělují s použitím standardních formulářů podle čl. 20 odst. 1 a 3, a zajistí jeho technickou a logistickou podporu. K tomuto rozhraní mají přístup příslušné orgány všech členských států. Pro účely shromažďování statistik má Komise přístup k informacím o výměnách informací zaznamenaných v tomto rozhraní, které lze automaticky extrahovat. Komise má přístup pouze k anonymním a agregovaným údajům. Přístupem Komise není dotčena povinnost členských států poskytovat statistiky o výměnách informací v souladu s čl. 23 odst. 4.
Komise stanoví nezbytná praktická opatření prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 26 odst. 2.
▼M8
8.
Komise poskytne členským státům nástroj umožňující elektronické a automatizované ověřování správnosti daňového identifikačního čísla, které oznamující subjekt nebo daňový poplatník uvedl pro účely automatické výměny informací.
Technické parametry nástroje uvedeného v prvním pododstavci vypracuje Komise prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 26 odst. 2.
▼B
Článek 22
Zvláštní povinnosti
1.
Členské státy učiní všechna nezbytná opatření, aby:
a)
zajistily účinnou vnitřní koordinaci v rámci organizace uvedené v článku 4;
b)
zavedly přímou spolupráci s orgány ostatních členských států podle článku 4;
c)
zajistily plynulé fungování systému správní spolupráce stanoveného touto směrnicí.
▼M7
1a.
Pro účely provádění a vymáhání právních předpisů členských států, kterými se provádí tato směrnice, a k zajištění fungování správní spolupráce, kterou tato směrnice zavádí, poskytnou členské státy daňovým orgánům ze zákona přístup k mechanismům, postupům, dokumentům a informacím uvedeným v článcích 13, 30, 31, 32a a 40 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 (
6
).
▼B
2.
Komise sdělí jednotlivým členským státům veškeré obecné informace týkající se provedení a uplatňování této směrnice, které obdrží a které může poskytnout.
▼M8
3.
Členské státy uchovávají záznamy informací získaných automatickou výměnou informací podle článků 8 až 8ad pouze po nezbytnou dobu, v každém případě však nejméně pět let ode dne jejich získání, za účelem dosažení cílů této směrnice.
▼B
KAPITOLA V
VZTAHY S KOMISÍ
Článek 23
Hodnocení
1.
Členské státy a Komise posuzují a hodnotí fungování správní spolupráce podle této směrnice.
2.
Členské státy poskytují Komisi veškeré důležité informace nezbytné pro hodnocení účinnosti správní spolupráce podle této směrnice v boji proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem.
▼M8
3.
Každý členský stát ve vztahu k sobě monitoruje a hodnotí účinnost správní spolupráce podle této směrnice, a to i v boji proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, a jednou ročně sděluje výsledky svého hodnocení Komisi. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme formu a podmínky předávání tohoto ročního hodnocení. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 26 odst. 2.
▼B
4.
Komise postupem podle čl. 26 odst. 2 stanoví seznam statistických údajů, jež musí členské státy poskytovat za účelem hodnocení této směrnice.
▼M2
—————
▼M2
Článek 23a
Důvěrnost údajů
1.
S informacemi sdělovanými Komisi podle této směrnice nakládá Komise jako s důvěrnými v souladu s předpisy platnými pro orgány Unie a nesmí je použít pro žádné účely jiné než ty, které jsou požadovány ke stanovení, zda a do jaké míry dodržují členské státy tuto směrnici.
▼M7
2.
Informace, které Komisi poskytl některý členský stát podle článku 23, a veškeré zprávy či dokumenty vypracované Komisí na jejich základě mohou být předány jiným členským státům. Tyto předané informace podléhají služebnímu tajemství a požívají stejné ochrany jako obdobné informace podle vnitrostátního práva členského státu, který je obdržel.
Zprávy a dokumenty vypracované Komisí uvedené v prvním pododstavci mohou členské státy použít pouze pro analytické účely a nesmějí je zveřejnit ani zpřístupnit žádné další osobě nebo subjektu bez výslovného souhlasu Komise.
Bez ohledu na první a druhý pododstavec může Komise každoročně zveřejňovat anonymizované souhrny statistických údajů, které jí členské státy poskytují v souladu s čl. 23 odst. 4.
▼B
KAPITOLA VI
VZTAHY S TŘETÍMI ZEMĚMI
Článek 24
Výměna informací s třetími zeměmi
1.
Pokud příslušný orgán členského státu obdrží od třetí země informace, u nichž lze předpokládat význam pro správu a vymáhání domácích právních předpisů tohoto členského státu týkajících se daní uvedených v článku 2, a smlouva s touto třetí zemí to připouští, může tento orgán tyto informace poskytnout příslušným orgánům členských států, pro něž mohou být tyto informace užitečné, a kterýmkoli dožadujícím orgánům.
2.
Příslušné orgány mohou v souladu se svými domácími předpisy o poskytování osobních údajů třetím zemím sdělit třetí zemi informace získané v souladu s touto směrnicí, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
příslušný orgán členského státu, z něhož informace pochází, souhlasil s jejich předáním;
b)
dotyčná třetí země se zavázala k poskytování spolupráce požadované k získání důkazů o protiprávní nebo nedovolené povaze transakcí, u nichž se zdá, že porušují daňové právní předpisy nebo je zneužívají.
KAPITOLA VII
OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
▼M7
Článek 25
Ochrana údajů
1.
Na veškerou výměnu informací podle této směrnice se vztahuje nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (
7
). Pro účely správného uplatňování této směrnice však členské státy omezí rozsah povinností a práv uvedených v článku 13, čl. 14 odst. 1 a článku 15 nařízení (EU) 2016/679 v míře nezbytné pro ochranu zájmů stanovených v čl. 23 odst. 1 písm. e) uvedeného nařízení.
2.
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (
8
) se vztahuje na veškeré zpracování osobních údajů podle této směrnice orgány, institucemi a jinými subjekty Unie. Pro účely správného uplatňování této směrnice je však rozsah povinností a práv uvedených v článku 15, čl. 16 odst. 1 a článcích 17 až 21 nařízení (EU) 2018/1725 omezen na míru nezbytnou pro ochranu zájmů stanovených v čl. 25 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení.
▼M8
3.
Oznamující finanční instituce
, zprostředkovatelé,
oznamující provozovatelé platforem
,
oznamující poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy
a příslušné orgány členských států se považují za správce údajů, kteří jednají samostatně nebo společně. Komise při zpracování osobních údajů pro účely této směrnice plní požadavky na zpracovatele stanovené v nařízení (EU) 2018/1725 a má se za to, že zpracovává osobní údaje jménem správců. Zpracování se řídí smlouvou ve smyslu čl. 28 odst. 3 nařízení (EU) 2016/679 a čl. 29 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1725.
4.
Bez ohledu na odstavec 1 každý členský stát zajistí, aby každá
oznamující finanční instituce,
zprostředkovatel,
oznamující provozovatel platformy
nebo
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
, podle okolností, kteří spadají do jeho jurisdikce:
a)
informovali každou dotčenou fyzickou osobu o tom, že informace, které se jí týkají, budou shromažďovány a předávány v souladu s touto směrnicí, a
b)
poskytli každé dotčené fyzické osobě veškeré informace, na které má od správce údajů právo, v dostatečném časovém předstihu tak, aby tato fyzická osoba mohla uplatnit svá práva na ochranu údajů, a v každém případě před oznámením těchto informací.
▼M7
Bez ohledu na první pododstavec písm. b) stanoví každý členský stát pravidla ukládající
oznamujícím provozovatelům platforem
povinnost informovat
oznamované prodejce
o oznámeném
protiplnění
.
5.
Informace zpracovávané v souladu s touto směrnicí nejsou uchovávány déle, než je nezbytné pro dosažení účelů této směrnice, a v každém případě v souladu s vnitrostátními pravidly správce údajů upravujícími promlčecí lhůty.
6.
Členský stát, v němž k porušení ochrany údajů došlo, neprodleně toto porušení a veškerá následná nápravná opatření ohlásí Komisi. Komise neprodleně informuje všechny členské státy o porušení ochrany údajů, které jí bylo ohlášeno nebo které je jí známo, a o veškerých nápravných opatřeních.
Každý členský stát může pozastavit výměnu informací členskému státu či členským státům, v nichž došlo k porušení ochrany údajů, a to písemným oznámením Komisi a dotčenému členskému státu. Toto pozastavení má okamžitý účinek.
Členský stát, v němž k porušení ochrany údajů došlo, toto porušení vyšetří, odstraní a napraví a písemným oznámením požádá Komisi o pozastavení přístupu k síti CCN pro účely této směrnice, pokud porušení ochrany údajů nelze okamžitě a náležitě odstranit. Na uvedenou žádost pozastaví Komise pro účely této směrnice přístup takového členského státu k síti CCN.
Poté, co členský stát, v němž k porušení ochrany údajů došlo, oznámí nápravu daného porušení ochrany údajů, Komise obnoví pro účely této směrnice přístup dotčeného členského státu k síti CCN. Požádá-li jeden nebo více z členských států Komisi, aby společně ověřily, zda byla náprava porušení ochrany údajů úspěšná, Komise po takovém ověření obnoví přístup dotčeného členského státu k síti CCN pro účely této směrnice.
Dojde-li k porušení ochrany údajů v centrálním rejstříku nebo v síti CCN pro účely této směrnice a může-li být případně ovlivněna výměna informací mezi členskými státy prostřednictvím sítě CCN, Komise o porušení ochrany údajů a o veškerých nápravných opatřeních bez zbytečného odkladu informuje členské státy. Tato nápravná opatření mohou zahrnovat pozastavení přístupu do centrálního rejstříku nebo do sítě CCN pro účely této směrnice, dokud není porušení ochrany údajů napraveno.
7.
Členské státy, jimž je nápomocna Komise, se dohodnou na praktických opatřeních nezbytných pro provádění tohoto článku, včetně postupů pro řešení případů porušení ochrany údajů, které jsou v souladu s mezinárodně uznávanými osvědčenými postupy, a případně dohody o společném správci údajů, dohody mezi zpracovateli a správci údajů nebo vzorů těchto dohod.
▼M9
Článek 25a
Sankce
Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních předpisů přijatých na základě této směrnice a týkajících se článků 8aa až 8ae a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
▼M3
Článek 26
Postup projednávání ve výboru
1.
Komisi je nápomocen Výbor pro správní spolupráci při zdanění. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (
9
).
2.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
▼M5
Článek 27
Podávání zpráv
1.
Každých pět let od 1. ledna 2013 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování této směrnice.
▼M8
—————
▼M6
Článek 27a
Nepovinný odklad lhůt kvůli pandemii COVID-19
1.
Bez ohledu na lhůty pro podávání informací o přeshraničních uspořádáních, která se mají oznamovat, stanovené v čl. 8ab odst. 12, mohou členské státy přijmout nezbytná opatření, aby zprostředkovatelům a příslušným daňovým poplatníkům umožnily podat informace o přeshraničních uspořádáních, která se mají oznamovat a v jejichž zavedení byl učiněn první krok mezi 25. červnem 2018 a 30. červnem 2020, do 28. února 2021.
2.
Přijmou-li členské státy opatření podle odstavce 1, přijmou rovněž nezbytná opatření umožňující, aby:
a)
bez ohledu na čl. 8ab odst. 18 byly první informace sděleny do 30. dubna 2021;
b)
lhůta 30 dnů pro podání informací podle čl. 8ab odst. 1 a 7 začala plynout nejpozději 1. ledna 2021, pokud:
i)
přeshraniční uspořádání, které se má oznamovat, je zpřístupněno pro zavedení nebo je připraveno k zavedení nebo byl uskutečněn první krok v jeho zavedení mezi 1. červencem 2020 a 31. prosincem 2020; nebo
ii)
zprostředkovatelé ve smyslu čl. 3 bodu 21 druhého pododstavce poskytli přímo nebo prostřednictvím jiných osob podporu, pomoc nebo poradenství mezi 1. červencem 2020 a 31. prosincem 2020;
c)
v případě uspořádání určených k nabízení na trhu podal zprostředkovatel první pravidelnou zprávu v souladu s čl. 8ab odst. 2 do 30. dubna 2021.
3.
Bez ohledu na lhůtu stanovenou v čl. 8 odst. 6 písm. b) mohou členské státy přijmout nezbytná opatření, aby umožnily uskutečnit sdělování informací podle čl. 8 odst. 3a, které se týká kalendářního roku 2019 nebo jiného náležitého oznamovacího období, do 12 měsíců od konce kalendářního roku 2019 nebo jiného náležitého oznamovacího období.
Článek 27b
Prodloužení doby odkladu
1.
Rada může jednomyslně na návrh Komise přijmout prováděcí rozhodnutí, aby prodloužila dobu odkladu lhůt stanovených v článku 27a o tři měsíce, pokud závažná rizika pro veřejné zdraví, problémy a narušení ekonomiky způsobené pandemií COVID-19 přetrvávají a členské státy používají opatření omezující volný pohyb osob.
2.
Návrh prováděcího rozhodnutí Rady musí být Radě předložen nejpozději jeden měsíc před uplynutím příslušné lhůty.
▼M8
Článek 27c
Oznamování a sdělování daňového identifikačního čísla
1.
Každý členský stát učiní nezbytná opatření s cílem požadovat, aby bylo daňové identifikační číslo oznamovaných fyzických osob nebo subjektů vydané členským státem, jehož jsou rezidenty, oznámeno oznamujícím subjektem nebo oznamující fyzickou osobou a sděleno každým členským státem, pokud to články a přílohy této směrnice výslovně vyžadují a způsobem v nich stanoveným.
4.
Pro daňová období začínající dne 1. ledna 2028 nebo později zahrne každý členský stát daňové identifikační číslo fyzických osob a subjektů vydané členským státem, jehož jsou rezidenty, pokud je příslušný orgán členského státu získal, do sdělení informací uvedených v čl. 8a odst. 6 písm. a) a k) a daňové identifikační číslo oznamovaných fyzických osob a subjektů do sdělení informací uvedených v čl. 8aa odst. 3 písm. b) a čl. 8ab odst. 14 písm. h).
▼M9
Článek 27d
První vykazované účetní období a první sdělování informací podle článku 8ae
1.
Prvním
vykazovaným účetním obdobím
, za které se sdělují informace podle článku 8ae, je první účetní období začínající od 31. prosince 2023.
2.
V případě členských států, které se podle čl. 50 odst. 1 směrnice (EU) 2022/2523 rozhodly neuplatňovat pravidlo pro zahrnutí příjmů a pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk, je prvním
vykazovaným účetním obdobím
, za které mají být informace sdělovány podle článku 8ae, první účetní období následující po skončení platnosti uvedeného rozhodnutí.
Bez ohledu na první pododstavec tohoto odstavce je v případě členských států, které se podle čl. 50 odst. 1 směrnice (EU) 2022/2523 rozhodly neuplatňovat pravidlo pro zahrnutí příjmů a pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk a rozhodly se uplatňovat kvalifikovanou vnitrostátní dorovnávací daň podle čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice, prvním
vykazovaným účetním obdobím
, za které mají být informace sdělovány podle článku 8ae, první účetní období, ve kterém se uplatní kvalifikovaná vnitrostátní dorovnávací daň.
3.
Příslušný orgán členského státu sdělí informace týkající se prvního
vykazovaného účetního období
podle článku 8ae nejpozději do šesti měsíců od uplynutí lhůty pro podání.
4.
V každém případě sdělí členské státy informace podle článku 8ae poprvé nejdříve 1. prosince 2026.
▼B
Článek 28
Zrušení směrnice 77/799/EHS
Směrnice 77/799/EHS se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2013.
Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici.
Článek 29
Provedení
1.
Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí ode dne 1. ledna 2013.
Členské státy však uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s článkem 8 této směrnice ode dne 1. ledna 2015.
Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2.
Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 30
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v
Úředním věstníku Evropské unie
.
Článek 31
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
▼M1
PŘÍLOHA I
PRAVIDLA OZNAMOVÁNÍ A NÁLEŽITÉ PÉČE PRO INFORMOVÁNÍ O FINANČNÍCH ÚČTECH
Tato příloha stanoví pravidla oznamování a náležité péče, jež musí
oznamující finanční instituce
uplatňovat, aby mohly členské státy automatickou výměnou sdělovat informace uvedené v čl. 8 odst. 3a této směrnice. Kromě toho popisuje pravidla a správní postupy, které musí mít členské státy zavedeny k zajištění účinného provedení a dodržování níže uvedených postupů oznamování a náležité péče.
ODDÍL I
OBECNÉ POŽADAVKY NA OZNAMOVÁNÍ
▼M8
A.
S výhradou pododdílů C až F oznamuje každá
oznamující finanční instituce
příslušnému orgánu svého členského státu o každém svém
oznamovaném účtu
:
1.
tyto informace:
a)
jméno/název, adresu, členský stát nebo členské státy, jichž je rezidentem,
DIČ
a v případě fyzické osoby datum a místo narození každé
oznamované osoby
, která je
majitelem
takového
účtu
, a zda
majitel účtu
předložil platné čestné prohlášení;
b)
je-li
majitelem účtu subjekt
, který je po uplatnění postupů náležité péče v souladu s oddíly V, VI a VII identifikován jako subjekt mající jednu nebo několik
ovládajících osob
, které jsou
oznamovanou osobou
, název, adresu, členský stát nebo členské státy a případnou jinou jurisdikci či jurisdikce, jichž je rezidentem, a
DIČ
tohoto
subjektu
a jméno/název, adresu, členský stát nebo členské státy, jichž je rezidentem,
DIČ
a datum a místo narození každé
oznamované osoby
, jakož i úlohu či úlohy, na jejichž základě je každá
oznamovaná osoba ovládající osobou subjektu
, a zda bylo za každou
oznamovanou osobu
předloženo platné čestné prohlášení;
c)
informace o tom, zda se jedná o společný účet, včetně počtu
majitelů
společného
účtu
;
2.
číslo účtu (nebo pokud číslo účtu neexistuje, jeho funkční ekvivalent), typ účtu a zda se jedná o
dříve existující účet
nebo
nový účet
;
▼M1
3.
název a identifikační číslo (pokud existuje)
oznamující finanční instituce
;
4.
zůstatek na účtu nebo hodnotu účtu (včetně, v případě
pojistné smlouvy s kapitálovou hodnotou
nebo
smlouvy o pojištění důchodu
, taktéž
kapitálové hodnoty
nebo hodnoty odkupného) ke konci příslušného kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období, nebo pokud byl v tomto roce nebo období účet zrušen, informace o zrušení účtu;
5.
v případě jakéhokoli
schovatelského účtu
:
a)
celkovou hrubou výši úroku, celkovou hrubou výši dividend a celkovou hrubou výši jiných příjmů plynoucích z prostředků držených na účtu, ve všech uvedených případech vyplacených nebo připsaných na účet (nebo v souvislosti s účtem) v průběhu kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období; a
b)
celkové hrubé výnosy z prodeje nebo zpětného odkupu
finančního majetku
vyplacené nebo připsané na účet v průběhu kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období, kdy
oznamující finanční instituce
působila jako schovatelský správce, makléř, zmocněnec nebo jiný zástupce
majitele účtu
;
▼M8
6.
v případě jakéhokoli
depozitního účtu
celkovou hrubou výši úroku vyplaceného nebo připsaného na účet v průběhu kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období;
▼M8
6a.
v případě jakékoli
majetkové účasti
v
investičním subjektu
, který je právním uspořádáním, úlohu nebo úlohy, na jejichž základě je
oznamovaná osoba
držitelem
majetkové účasti
, a
▼M1
7.
v případě jakéhokoli účtu, který není popsán v bodě 5 nebo 6, celkovou hrubou částku vyplacenou nebo připsanou
majiteli účtu
v souvislosti s účtem v průběhu kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období, kdy je
oznamující finanční instituce
zavázanou stranou nebo dlužníkem, včetně úhrnné částky zaplacené
majiteli účtu
za jakýkoli zpětný odkup v průběhu kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období.
B.
V oznamovaných informacích musí být uvedena měna jednotlivých relevantních částek.
▼M8
C.
Bez ohledu na pododdíl A bod 1 platí ve vztahu ke každému
oznamovanému účtu
, který je
dříve existujícím účtem
, že
DIČ
a datum narození nemusí být oznamovány, pokud nejsou v záznamech
oznamující finanční instituce
a vnitrostátní právo ani žádný právní nástroj Unie nijak nevyžaduje, aby
oznamující finanční instituce
tyto informace shromažďovala. Nicméně
oznamující finanční instituce
je povinna vyvinout přiměřené úsilí, aby
DIČ
a datum narození týkající se
dříve existujících účtů
získala do konce druhého kalendářního roku následujícího po roce, v němž byly tyto
dříve existující účty
identifikovány jako
oznamované účty
, a kdykoli je povinna aktualizovat informace týkající se
dříve existujícího účtu
podle vnitrostátních
postupů AML/KYC
.
▼M1
D.
Bez ohledu na ustanovení pododdílu A bodu 1 nepodléhá
DIČ
oznamovací povinnosti, pokud je příslušný členský stát nebo jiná jurisdikce, jejímž je rezidentem, nevydaly.
E.
Bez ohledu na ustanovení pododdílu A bodu 1 nepodléhá místo narození oznamovací povinnosti, pokud:
1)
jeho získání a oznámení není od
oznamující finanční instituce
jinak vyžadováno vnitrostátním právem ani není či nebylo jinak vyžadováno žádným účinným právním nástrojem Unie nebo právním nástrojem Unie, který byl účinný ke dni 5. ledna 2015; a
2)
tato informace není dostupná v datech s možností elektronického vyhledávání uchovávaných
oznamující finanční institucí
.
▼M8
F.
Bez ohledu na pododdíl A bod 5 písm. b) platí, že pokud si
oznamující finanční instituce
s ohledem na jakoukoli jasně identifikovanou skupinu účtů nezvolí jinak, není nutné oznamovat hrubé výnosy z prodeje nebo zpětného odkupu
finančního majetku
v rozsahu, v jakém tyto výnosy oznamuje v souladu s článkem 8ad.
▼M1
ODDÍL II
OBECNÉ POŽADAVKY NA NÁLEŽITOU PÉČI
A.
S účtem se zachází jako s
oznamovaným účtem
počínaje dnem, kdy je jako
oznamovaný účet
identifikován na základě postupů náležité péče v oddílech II až VII, a není-li uvedeno jinak, informace o
oznamovaném účtu
musí být každoročně oznámeny v kalendářním roce následujícím po roce, k němuž se vztahují.
B.
Zůstatek na účtu nebo hodnota účtu se stanoví k poslednímu dni kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období.
C.
V případě, že je nutné stanovit prahový zůstatek nebo prahovou hodnotu k poslednímu dni kalendářního roku, příslušný zůstatek nebo hodnota se stanoví k poslednímu dni oznamovacího období, které končí spolu s koncem tohoto kalendářního roku nebo během tohoto kalendářního roku.
D.
Každý členský stát může
oznamujícím finančním institucím
dovolit, aby ke splnění oznamovací povinnosti a povinnosti náležité péče, stanovených podle vnitrostátního práva, využily poskytovatele služeb, nicméně odpovědnost za splnění těchto povinností nadále spočívá na
oznamující finanční instituci
.
E.
Každý členský stát může
oznamujícím finančním institucím
povolit, aby uplatnily postupy náležité péče pro
nové účty
také na
dříve existující účty
a postupy náležité péče pro
účty s vysokou hodnotou
na
účty s nižší hodnotou
. V případech, kdy členský stát umožňuje uplatnění postupů náležité péče pro
nové účty
na
dříve existující účty
, nadále platí pravidla stanovená pro
dříve existující účty
.
ODDÍL III
NÁLEŽITÁ PÉČE V PŘÍPADĚ DŘÍVE EXISTUJÍCÍCH ÚČTŮ FYZICKÝCH OSOB
A.
Úvod. Následující postupy se uplatňují za účelem zjišťování
oznamovaných účtů
mezi
dříve existujícími účty fyzických osob
.
B.
Účty s nižší hodnotou
. V případě
účtů s nižší hodnotou
se uplatňují následující postupy.
1.
Adresa bydliště. Jestliže má
oznamující finanční instituce
záznamy o aktuální adrese bydliště
majitele účtu
– fyzické osoby založené na
listinných důkazech
, může při určování, zda má daného
majitele účtu
– fyzickou osobu považovat za
oznamovanou osobu
, s tímto
majitelem účtu
– fyzickou osobou nakládat s jako s rezidentem pro daňové účely členského státu či jiné jurisdikce, k níž se adresa vztahuje.
2.
Vyhledávání v elektronických záznamech. Jestliže
oznamující finanční instituce
nevychází z informace o aktuální adrese bydliště
majitele účtu
– fyzické osoby založené na
listinných důkazech
, jak je uvedeno v bodu 1, je
oznamující finanční instituce
povinna prověřit, zda data s možností elektronického vyhledávání uchovávaná
oznamující finanční institucí
obsahují jakékoli níže uvedené indicie, a musí použít ustanovení bodů 3 až 6:
a)
identifikaci
majitele účtu
jako rezidenta členského státu;
b)
aktuální adresu pro doručování nebo adresu bydliště (včetně poštovní přihrádky) v členském státě;
c)
jedno nebo více telefonních čísel v členském státě a žádné telefonní číslo v členském státě
oznamující finanční instituce
;
d)
trvalé příkazy (jiné než k
depozitnímu účtu
) pro převod finančních prostředků na účet vedený v členském státě;
e)
aktuálně platnou plnou moc nebo podpisové právo udělené osobě s adresou v členském státě; nebo
f)
instrukce pro úschovu pošty nebo adresa osoby přebírající poštu v členském státě, jestliže
oznamující finanční instituce
neeviduje jinou adresu
majitele účtu
.
3.
Jestliže při elektronickém vyhledávání nejsou zjištěny žádné z indicií uvedených v bodu 2, nejsou nutná žádná další opatření, dokud nedojde ke změně okolností, která povede k jedné nebo několika indiciím souvisejícím s tímto účtem, nebo se účet nestane
účtem s vysokou hodnotou
.
4.
Jestliže při elektronickém vyhledávání jsou zjištěny jakékoli z indicií uvedených v bodu 2 písm. a) až e) nebo nastane změna okolností, která povede k jedné nebo několika indiciím souvisejícím s tímto účtem,
oznamující finanční instituce
musí s
majitelem účtu
nakládat jako s rezidentem pro daňové účely každého členského státu, ve vztahu k němuž je indicie identifikována, pokud se nerozhodne pro použití bodu 6 a pro tento účet neplatí některá z výjimek stanovených v uvedeném bodě.
5.
Jestliže je při elektronickém vyhledávání zjištěna instrukce pro úschovu pošty nebo adresa osoby přebírající poštu a jestliže ve vztahu k
majiteli účtu
není zjištěna žádná další adresa ani žádná další indicie uvedená v bodu 2 písm. a) až e),
oznamující finanční instituce
musí využít vyhledávání v listinných záznamech podle pododdílu C bodu 2 nebo od
majitele účtu
získat čestné prohlášení či
listinné důkazy
ke zjištění toho, kde je
majitel účtu
rezidentem pro daňové účely, a to v pořadí nejvhodnějším k daným okolnostem. Pokud nebude při vyhledávání v listinných záznamech nalezena patřičná indicie a ani pokus o získání čestného prohlášení nebo
listinného důkazu
nebude úspěšný,
oznamující finanční instituce
musí účet oznámit příslušnému orgánu svého členského státu jako nezdokumentovaný.
6.
Bez ohledu na zjištění indicií uvedených v bodu 2 není
oznamující finanční instituce
povinna nakládat s
majitelem účtu
jako s rezidentem členského státu v těchto případech:
a)
v případě, že informace o
majiteli účtu
obsahují aktuální adresu pro doručování nebo adresu bydliště v daném členském státě, jedno nebo více telefonních čísel v daném členském státě (a žádné telefonní číslo v členském státě
oznamující finanční instituce
) nebo trvalé příkazy (k
finančním účtům
jiným než
depozitním
) pro převod finančních prostředků na účet vedený v členském státě a
oznamující finanční instituce
získá nebo dříve prověřila a vede záznam o:
i)
čestném prohlášení
majitele účtu
, v němž je uveden jiný členský stát či jiná jurisdikce, kde je rezidentem; a
ii)
listinných důkazech
prokazujících, že status
majitele účtu
nepodléhá oznamovací povinnosti;
b)
v případě, že informace o
majiteli účtu
obsahují aktuálně platnou plnou moc nebo podpisové právo udělené osobě s adresou v daném členském státě a
oznamující finanční instituce
získá nebo dříve prověřila a vede záznam o:
i)
čestném prohlášení
majitele účtu
, v němž je uveden jiný členský stát či jiná jurisdikce, kde je rezidentem; nebo
ii)
listinných důkazech
prokazujících, že status
majitele účtu
nepodléhá oznamovací povinnosti.
C.
Rozšířené postupy prověřování v případě
účtů s vysokou hodnotou
. V případě
účtů s vysokou hodnotou
se uplatňují následující postupy.
1.
Vyhledávání v elektronických záznamech. Pokud jde o
účty s vysokou hodnotou
,
oznamující finanční instituce
musí prověřit, zda data s možností elektronického vyhledávání uchovávaná
oznamující finanční institucí
obsahují jakékoli indicie uvedené v pododdílu B bodu 2.
2.
Vyhledávání v listinných záznamech. Jestliže databáze s možností elektronického vyhledávání u
oznamující finanční instituce
obsahují pole pro všechny informace uvedené v bodu 3 a tyto informace jsou v nich uvedeny, pak další prohledávání listinných záznamů není nutné. Pokud elektronické databáze všechny tyto informace neobsahují,
oznamující finanční instituce
musí u
účtů s vysokou hodnotou
rovněž prověřit, zda aktuální hlavní složka s daty o zákazníkovi obsahuje jakékoli indicie uvedené v pododdílu B bodu 2, a pokud se tyto v aktuální hlavní složce s daty o zákazníkovi nenacházejí, musí je vyhledat v níže uvedených dokumentech souvisejících s účtem, které
oznamující finanční instituce
získala za posledních pět let:
a)
v nejnovějších
listinných důkazech
shromážděných k účtu;
b)
v nejnovější smlouvě o založení účtu nebo dokumentaci k účtu;
c)
v nejnovější dokumentaci, kterou
oznamující finanční instituce
získala podle
postupů AML/KYC
nebo pro jiné regulatorní účely;
d)
v jakýchkoli aktuálně platných plných mocích nebo formulářích pro podpisová práva; a
e)
v jakýchkoli aktuálně platných trvalých příkazech (jiných než k
depozitnímu účtu
) pro převod finančních prostředků.
3.
Výjimka v případě, že databáze obsahují dostatečné informace.
Oznamující finanční instituce
není povinna vyhledávat v listinných záznamech podle bodu 2, jestliže informace s možností elektronického vyhledávání u
oznamující finanční instituce
obsahují tyto údaje:
a)
zemi, v níž je
majitel účtu
rezidentem;
b)
adresu bydliště
majitele účtu
a jeho adresu pro doručování aktuálně vedenou u
oznamující finanční instituce
;
c)
telefonní číslo nebo čísla
majitele účtu
, aktuálně vedená u
oznamující finanční instituce
;
d)
v případě jiných
finančních účtů
než
depozitních účtů
také skutečnost, zda existují trvalé příkazy pro převod finančních prostředků z účtu na jiný účet (včetně účtu u jiné pobočky
oznamující finanční instituce
nebo u jiné
finanční instituce
);
e)
skutečnost, zda existuje aktuální adresa osoby přebírající poštu nebo instrukce pro úschovu pošty pro
majitele účtu
; a
f)
skutečnost, zda k účtu existuje jakákoli plná moc nebo podpisové právo.
4.
Dotaz k získání aktuální znalosti od manažera pro styk se zákazníky. Kromě vyhledávání v elektronických a listinných záznamech podle bodu 1 a 2 musí
oznamující finanční instituce
nakládat jako s
oznamovaným účtem
s jakýmkoli
účtem s vysokou hodnotou
, kterému je přidělen manažer pro styk se zákazníky (včetně jakýchkoli
finančních účtů
sloučených s tímto
účtem s vysokou hodnotou
), jestliže manažer pro styk se zákazníky má aktuální znalost toho, že
majitel účtu
je
oznamovanou osobou
.
5.
Účinek zjištění indicií.
a)
Jestliže při rozšířeném prověření
účtů s vysokou hodnotou
podle tohoto pododdílu nejsou zjištěny žádné z indicií uvedených v pododdílu B bodu 2 a není zjištěno, že účet drží
oznamovaná osoba
podle bodu 4 tohoto pododdílu, nejsou nutná další opatření, dokud nedojde ke změně okolností, která povede k jedné nebo více indiciím souvisejícím s tímto účtem.
b)
Jestliže při rozšířeném prověření
účtů s vysokou hodnotou
podle tohoto pododdílu jsou zjištěny jakékoli z indicií uvedených v pododdílu B bodu 2 písm. a) až e) nebo jestliže dojde k následné změně okolností, která povede k jedné nebo několika indiciím souvisejícím s tímto účtem,
oznamující finanční instituce
musí s účtem nakládat jako s
oznamovaným účtem
vůči každému členskému státu, ve vztahu k němuž je indicie identifikována, pokud se nerozhodne pro použití pododdílu B bodu 6 a pro tento účet neplatí některá z výjimek stanovených v uvedeném bodě.
c)
Jestliže je při rozšířeném prověření
účtů s vysokou hodnotou
podle tohoto pododdílu zjištěna instrukce pro úschovu pošty nebo adresa osoby přebírající poštu a jestliže ve vztahu k
majiteli účtu
není zjištěna žádná další adresa a žádná další indicie uvedená v pododdíle B bodu 2 písm. a) až e),
oznamující finanční instituce
musí od
majitele účtu
získat čestné prohlášení či
listinné důkazy
ke zjištění toho, kde je
majitel účtu
rezidentem pro daňové účely. Jestliže
oznamující finanční instituce
nemůže takové čestné prohlášení nebo
listinný důkaz
získat, musí účet oznámit příslušnému orgánu svého členského státu jako nezdokumentovaný.
6.
Jestliže
dříve existující účet fyzické osoby
není ke dni 31. prosince 2015
účtem s vysokou hodnotou
, ale stane se jím k poslednímu dni některého následujícího kalendářního roku,
oznamující finanční instituce
musí u takového účtu provést rozšířené postupy prověřování podle tohoto pododdílu do konce kalendářního roku následujícího po roce, v němž se účet stal
účtem s vysokou hodnotou
. Jestliže je takový účet na základě tohoto prověření zjištěn jako
oznamovaný účet
,
oznamující finanční instituce
musí požadované informace o tomto účtu ve vztahu k roku, v němž byl zjištěn jako
oznamovaný účet
, a k následujícím rokům oznamovat každoročně, dokud
majitel účtu
nepřestane být
oznamovanou osobou
.
7.
Poté, co
oznamující finanční instituce
na
účet s vysokou hodnotou
použije rozšířené postupy prověřování podle tohoto pododdílu,
oznamující finanční instituce
nebude povinna tyto postupy znovu použít s výjimkou dotázání se manažera pro styk se zákazníky podle pododdílu C bodu 4 ve vztahu k témuž
účtu s vysokou hodnotou
v jakémkoli následujícím roce, pokud se nebude jednat o nezdokumentovaný účet, přičemž v takovém případě by
oznamující finanční instituce
měla tyto postupy opakovaně používat každý rok, dokud se účet nestane zdokumentovaným.
8.
Jestliže u
účtu s vysokou hodnotou
dojde ke změně okolností, která povede k jedné nebo několika indiciím uvedeným v pododdílu B bodu 2 a souvisejícím s účtem, musí
oznamující finanční instituce
s tímto účtem nakládat jako s
oznamovaným účtem
vůči každému členskému státu, ve vztahu k němuž je indicie identifikována, pokud se nerozhodne pro použití pododdílu B bodu 6 a pro tento účet neplatí některá z výjimek stanovených v uvedeném bodě.
9.
Oznamující finanční instituce
musí zavést postupy k zajištění toho, aby manažer pro styk se zákazníky mohl u účtu zjistit jakoukoli změnu okolností. Bude-li například manažeru pro styk se zákazníky oznámeno, že
majitel účtu
má v členském státě novou adresu pro doručování, je
oznamující finanční instituce
povinna novou adresu považovat za změnu okolností, a pokud si zvolí použití pododdílu B bodu 6, je povinna od
majitele účtu
získat příslušnou dokumentaci.
D.
Prověření
dříve existujících účtů fyzických osob s vysokou hodnotou
musí být dokončeno do 31. prosince 2016. Prověření
dříve existujících účtů fyzických osob s nižší hodnotou
musí být dokončeno do 31. prosince 2017.
E.
S jakýmkoli
dříve existujícím účtem fyzické osoby
, který byl identifikován jako
oznamovaný účet
v souladu s tímto oddílem, musí být nakládáno jako s
oznamovaným účtem
ve všech následujících letech, pokud
majitel účtu
nepřestane být
oznamovanou osobou
.
ODDÍL IV
NÁLEŽITÁ PÉČE V PŘÍPADĚ NOVÝCH ÚČTŮ FYZICKÝCH OSOB
Následující postupy se uplatňují za účelem zjišťování
oznamovaných účtů
mezi
novými účty fyzických osob
.
A.
U
nových účtů fyzických osob
je
oznamující finanční instituce
povinna při založení účtu získat čestné prohlášení, které může být součástí dokumentace k založení účtu a které
oznamující finanční instituci
umožní stanovit, kde je
majitel účtu
rezidentem pro daňové účely, a potvrdit dostatečnost tohoto čestného prohlášení na základě informací získaných
oznamující finanční institucí
v souvislosti se založením účtu, a to včetně jakékoli dokumentace shromážděné podle
postupů AML/KYC
.
B.
Je-li v čestném prohlášení uvedeno, že
majitel účtu
je rezidentem pro daňové účely v členském státě,
oznamující finanční instituce
musí s účtem nakládat jako s
oznamovaným účtem
a čestné prohlášení musí také zahrnovat
DIČ majitele účtu
ve vztahu k takovému členskému státu (s výhradou oddílu I pododdílu D) a jeho datum narození.
C.
Jestliže u
nového účtu fyzické osoby
dojde ke změně okolností, ze kterých se
oznamující finanční instituce
dozví nebo má důvod předpokládat, že původní čestné prohlášení je nesprávné nebo nespolehlivé,
oznamující finanční instituce
nesmí spoléhat na původní čestné prohlášení a je povinna získat platné čestné prohlášení, ve kterém je uvedeno, kde je
majitel účtu
rezidentem pro daňové účely.
ODDÍL V
NÁLEŽITÁ PÉČE V PŘÍPADĚ DŘÍVE EXISTUJÍCÍCH ÚČTŮ SUBJEKTŮ
Následující postupy se uplatňují za účelem zjišťování
oznamovaných účtů
mezi
dříve existujícími účty subjektů
.
A.
Účty
subjektů
, které není nutné prověřovat, zjišťovat ani oznamovat. Pokud si
oznamující finanční instituce
nezvolí jinak buď s ohledem na všechny
dříve existující účty subjektů
, nebo samostatně s ohledem na jakoukoli jasně zjištěnou skupinu takových účtů,
dříve existující účet subjektu
s úhrnným zůstatkem nebo hodnotou, které ke dni 31. prosince 2015 nepřevyšují částku denominovanou v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 250 000  USD, není nutné prověřovat, zjišťovat ani oznamovat jako
oznamovaný účet
, dokud úhrnný zůstatek nebo hodnota účtu nepřesáhne uvedenou částku k poslednímu dni jakéhokoli následujícího kalendářního roku.
B.
Účty
subjektů
, které je nutné prověřovat.
Dříve existující účet subjektu
, který má ke dni 31. prosince 2015 zůstatek na účtu nebo hodnotu účtu přesahující částku denominovanou v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 250 000  USD, a
dříve existující účet subjektu
, který ke dni 31. prosince 2015 nepřesahuje uvedenou částku, ale jeho úhrnný zůstatek nebo hodnota účtu tuto částku přesáhne k poslednímu dni jakéhokoli následujícího kalendářního roku, musí být prověřeny v souladu s postupy stanovenými v pododdílu D.
C.
Účty
subjektů
, které je nutné oznamovat. U
dříve existujících účtů subjektů
podle pododdílu B platí, že jen s účty drženými jedním nebo několika
subjekty
, jež jsou
oznamovanými osobami
, nebo drženými
pasivními nefinančními subjekty
s jednou nebo několika
ovládajícími osobami
, která nebo které jsou
oznamovanou osobou
nebo
oznamovanými osobami
, se nakládá jako s
oznamovanými účty
.
D.
Postupy prověřování ke zjištění účtů
subjektů
, které je nutné oznamovat. U
dříve existujících účtů subjektů
podle pododdílu B musí
oznamující finanční instituce
uplatňovat níže uvedené postupy prověřování k určení, zda je účet držen jednou nebo několika
oznamovanými osobami
či
pasivními nefinančními subjekty
s jednou nebo několika
ovládajícími osobami
, které jsou
oznamovanými osobami
:
1.
Určení, zda je
subjekt oznamovanou osobou
.
a)
Prověřování informací uchovávaných pro regulatorní účely nebo pro účely vztahů se zákazníky (včetně informací shromážděných podle
postupů AML/KYC
) k určení, zda z informací vyplývá, že
majitel účtu
je rezidentem členského státu. Informace, z nichž vyplývá, že
majitel účtu
je rezidentem členského státu, zahrnují pro tento účel místo založení nebo zřízení subjektu nebo adresu v členském státě.
b)
Jestliže z informací vyplývá, že
majitel účtu
je rezidentem členského státu,
oznamující finanční instituce
musí s tímto účtem nakládat jako s
oznamovaným účtem
, pokud od
majitele účtu
nezíská čestné prohlášení nebo na základě informací, které má k dispozici, nebo na základě veřejně dostupných informací odůvodněně neurčí, že
majitel účtu
není
oznamovanou osobou
.
2.
Určení, zda je
subjekt pasivním nefinančním subjektem
s jednou nebo několika
ovládajícími osobami
, která nebo které jsou
oznamovanou osobou
nebo
oznamovanými osobami
. U
majitele dříve existujícího účtu subjektu
(včetně subjektu, který je
oznamovanou osobou
) musí
oznamující finanční instituce
určit, zda je
majitel účtu pasivním nefinančním subjektem
s jednou nebo několika
ovládajícími osobami
, která nebo které jsou
oznamovanou osobou
nebo oznamovanými osobami. Jestliže je kterákoli z
ovládajících osob pasivního nefinančního subjektu osobou oznamovanou
, s účtem musí být nakládáno jako s
oznamovaným účtem
. Při tomto určování musí
oznamující finanční instituce
postupovat podle pokynů uvedených v písmenech a) až c) v pořadí, které je za daných okolností nejvhodnější.
a)
Určení, zda je
majitel účtu pasivním nefinančním subjektem
. Pro účely určení, zda je
majitel účtu
pasivním nefinančním subjektem, musí
oznamující finanční instituce
od
majitele účtu
získat čestné prohlášení, aby zjistila jeho status, pokud na základě informací, které má k dispozici, nebo na základě veřejně dostupných informací nemůže odůvodněně určit, že
majitel účtu
je
aktivním nefinančním subjektem
nebo
finanční institucí
jinou než
investiční subjekt
podle oddílu VIII pododdílu A bodu 6 písm. b), která není
finanční institucí zúčastněné jurisdikce
.
b)
Určení
ovládajících osob majitele účtu
. Pro účely určení
ovládajících osob majitele účtu
může
oznamující finanční instituce
využít informace shromážděné a uchovávané podle
postupů AML/KYC
.
c)
Určení, zda je
ovládající osoba pasivního nefinančního subjektu oznamovanou osobou
. Pro účely určení, zda je
ovládající osoba pasivního nefinančního subjektu oznamovanou osobou
, může
oznamující finanční instituce
využít:
i)
informace shromážděné a uchovávané podle
postupů AML/KYC
v případě
dříve existujícího účtu subjektu
drženého jedním nebo několika
nefinančními subjekty
s úhrnným zůstatkem nebo hodnotou účtu, které nepřesahují částku denominovanou v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 1 000 000  USD; nebo
ii)
čestné prohlášení
majitele účtu
nebo této
ovládající osoby
o členském státě/členských státech či jiné jurisdikci/jurisdikcích, v nichž je
ovládající osoba
rezidentem pro daňové účely.
E.
Doba prověřování a další postupy platné pro
dříve existující účty subjektů
1.
Prověřování
dříve existujících účtů subjektů
s úhrnným zůstatkem nebo hodnotou účtu, které ke dni 31. prosince 2015 převyšují částku denominovanou v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 250 000  USD, musí být dokončeno do 31. prosince 2017.
2.
Prověřování
dříve existujících účtů subjektů
s úhrnným zůstatkem nebo hodnotou účtu, které ke dni 31. prosince 2015 nepřevyšují částku denominovanou v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 250 000  USD, ale tuto částku přesáhnou ke dni 31. prosince jakéhokoli následujícího roku, musí být dokončeno do konce kalendářního roku následujícího po roce, v němž úhrnný zůstatek nebo hodnota účtu uvedenou částku přesáhly.
3.
Jestliže u
dříve existujícího účtu subjektu
dojde ke změně okolností, z nichž se
oznamující finanční instituce
dozví nebo má důvod předpokládat, že čestné prohlášení nebo jiná dokumentace související s účtem jsou nesprávné nebo nespolehlivé,
oznamující finanční instituce
musí znovu určit status účtu podle postupů uvedených v pododdílu D.
ODDÍL VI
NÁLEŽITÁ PÉČE V PŘÍPADĚ NOVÝCH ÚČTŮ SUBJEKTŮ
Následující postupy se uplatňují za účelem zjišťování
oznamovaných účtů
mezi
novými účty subjektů
.
Postupy prověřování ke zjištění účtů
subjektů
, které je nutné oznamovat. U
nových účtů subjektů
musí
oznamující finanční instituce
uplatňovat níže uvedené postupy prověřování k určení, zda je účet držen jednou nebo několika
oznamovanými osobami
či
pasivními nefinančními subjekty
s jednou nebo několika
ovládajícími osobami
, která nebo které jsou
oznamovanou osobou
nebo
oznamovanými osobami
:
1.
Určení, zda je
subjekt oznamovanou osobou
.
a)
V tomto případě je třeba získat čestné prohlášení, které může být součástí dokumentace k založení účtu a které
oznamující finanční instituci
umožní určit, kde je
majitel účtu
rezidentem pro daňové účely, a potvrdit dostatečnost tohoto čestného prohlášení na základě informací získaných
oznamující finanční institucí
v souvislosti se založením účtu, a to včetně jakékoli dokumentace shromážděné podle
postupů AML/KYC
. Jestliže
subjekt
v čestném prohlášení uvede, že není rezidentem pro daňové účely, může vzít
oznamující finanční instituce
v potaz adresu hlavního sídla
subjektu
a podle ní určit, kde je
majitel účtu
rezidentem.
b)
Jestliže z čestného prohlášení vyplývá, že
majitel účtu
je rezidentem členského státu
, oznamující finanční instituce
musí s tímto účtem nakládat jako s
oznamovaným účtem
, pokud na základě informací, které má k dispozici, nebo na základě veřejně dostupných informací odůvodněně neurčí, že
majitel účtu
není ve vztahu k danému členskému státu
oznamovanou osobou
.
2.
Určení, zda je
subjekt pasivním nefinančním subjektem
s jednou nebo několika
ovládajícími osobami
, která nebo které jsou o
znamovanou osobou
nebo
oznamovanými osobami
. U
majitele nového účtu subjektu
(včetně
subjektu
, který je
oznamovanou osobou
) musí
oznamující finanční instituce
určit, zda je
majitel účtu pasivním nefinančním subjektem
s jednou nebo několika
ovládajícími osobami
, která nebo které jsou
oznamovanou osobou
nebo
oznamovanými osobami
. Jestliže je kterákoli z
ovládajících osob pasivního nefinančního subjektu osobou oznamovanou
, s účtem musí být nakládáno jako s
oznamovaným účtem
. Při tomto určování musí
oznamující finanční instituce
postupovat podle pokynů uvedených v písmenech a) až c) v pořadí, které je za daných okolností nejvhodnější.
a)
Určení, zda je
majitel účtu pasivním nefinančním subjektem
. Pro účely určení, zda je
majitel účtu pasivním nefinančním subjektem
, musí
oznamující finanční instituce
využít čestné prohlášení od
majitele účtu
, aby zjistila jeho status, pokud na základě informací, které má k dispozici, nebo na základě veřejně dostupných informací nemůže odůvodněně určit, že
majitel účtu je aktivním nefinančním subjektem
nebo
finanční institucí
jinou než
investiční subjekt
podle oddílu VIII pododdílu A bodu 6 písm. b), která není
finanční institucí zúčastněné jurisdikce
.
▼M8
b)
Určení
ovládajících osob majitele účtu
. Pro účely určení
ovládajících osob majitele účtu
může
oznamující finanční instituce
využít informace shromážděné a uchovávané podle
postupů AML/KYC
, pokud jsou tyto postupy v souladu se směrnicí (EU) 2015/849. Pokud
oznamující finanční instituce
nemá právní povinnost uplatňovat
postupy AML/KYC
, které jsou v souladu se směrnicí (EU) 2015/849, uplatňuje pro účely určení
ovládajících osob
velmi podobné postupy.
▼M1
c)
Určení, zda je
ovládající osoba pasivního nefinančního subjektu oznamovanou osobou
. Pro účely určení, zda je
ovládající osoba pasivního nefinančního subjektu oznamovanou osobou
, může
oznamující finanční instituce
využít čestné prohlášení
majitele účtu
nebo této
ovládající osoby
.
ODDÍL VII
ZVLÁŠTNÍ PRAVIDLA NÁLEŽITÉ PÉČE
Při uplatňování postupů náležité péče uvedených výše platí následující doplňující pravidla:
A.
Spoléhání se na čestné prohlášení a
listinné důkazy
.
Oznamující finanční instituce
nesmí spoléhat na čestné prohlášení nebo
listinné důkazy
, jestliže je jí známo nebo má důvod předpokládat, že čestné prohlášení nebo
listinné důkazy
jsou nesprávné nebo nespolehlivé.
▼M8
Aa.
Dočasně chybějící čestné prohlášení. Pokud
oznamující finanční instituce
za výjimečných okolností nemůže získat čestné prohlášení v souvislosti s
novým účtem
včas, aby splnila své povinnosti v oblasti náležité péče a oznamování za oznamovací období, během něhož byl účet otevřen, uplatňuje postupy náležité péče pro
dříve existující účty
, dokud takové čestné prohlášení nezíská a nepotvrdí.
▼M1
B.
Alternativní postupy pro
finanční účty
oprávněných fyzických osob v případě
pojistné smlouvy s kapitálovou hodnotou
nebo
smlouvy o pojištění důchodu
a pro
skupinovou pojistnou smlouvu s kapitálovou hodnotou
nebo
skupinovou smlouvu o pojištění důchodu
.
Oznamující finanční instituce
se může domnívat, že oprávněná fyzická osoba (jiná než vlastník) k
pojistné smlouvě s kapitálovou hodnotou
nebo
smlouvě o pojištění důchodu
, která obdrží pojistné plnění v případě smrti pojištěného, není
oznamovanou osobou
a může nakládat s takovým
finančním účtem
jako s účtem jiným než
oznamovaným účtem
, pokud nemá
oznamující finanční instituce
aktuální znalost nebo důvod předpokládat, že oprávněná osoba je
oznamovanou osobou
.
Oznamující finanční instituce
má důvod předpokládat, že oprávněná osoba k
pojistné smlouvě s kapitálovou hodnotou
nebo
smlouvě o pojištění důchodu
je
oznamovanou osobou
, jestliže informace shromážděné
oznamující finanční institucí
a spojené s touto oprávněnou osobou obsahují indicie uvedené v oddílu III pododdílu B. Jestliže
oznamující finanční instituce
má aktuální znalost nebo důvod předpokládat, že oprávněná osoba je
oznamovanou osobou
,
oznamující finanční instituce
se musí držet postupů uvedených v oddílu III pododdílu B.
S
finančním účtem
, který je členským podílem na
skupinové pojistné smlouvě s kapitálovou hodnotou
nebo s
kupinové smlouvě o pojištění důchodu
, může
oznamující finanční instituce
nakládat jako s
finančním účtem
, který není o
znamovaným účtem
, až do dne splatnosti částky zaměstnanci/držiteli certifikátu nebo oprávněné osobě, jestliže
finanční účet
, který je členským podílem na s
kupinové pojistné smlouvě s kapitálovou hodnotou
nebo s
kupinové smlouvě o pojištění důchodu
, splňuje tyto požadavky:
i)
skupinová pojistná smlouva s kapitálovou hodnotou
nebo
skupinová smlouva o pojištění důchodu
je uzavřena se zaměstnavatelem a vztahuje se na nejméně 25 zaměstnanců/držitelů certifikátu;
ii)
zaměstnanci/držitelé certifikátu mají nárok obdržet jakoukoli hodnotu smlouvy související s jejich podíly a určit oprávněné osoby, kterým má být v případě smrti zaměstnance vyplaceno příslušné plnění; a
iii)
úhrnná částka splatná kterémukoli zaměstnanci/držiteli certifikátu nebo oprávněné osobě nepřevyšuje částku denominovanou v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 1 000 000  USD.
Termínem „
skupinová pojistná smlouva s kapitálovou hodnotou
“ se rozumí
pojistná smlouva s kapitálovou hodnotou
, která: i) poskytuje pojistné krytí fyzickým osobám, jež jsou účastníky prostřednictvím zaměstnavatele, odvětvové asociace, odborové organizace nebo jiného sdružení či skupiny, a ii) ukládá pojistné za každého člena skupiny (nebo člena určité podskupiny v rámci skupiny), jež se stanovuje bez ohledu na jednotlivé charakteristiky zdravotního stavu člena (nebo podskupiny členů) skupiny jiné než věk, pohlaví a kuřácké návyky.
Termínem „
skupinová smlouva o pojištění důchodu
“ se rozumí
smlouva o pojištění důchodu
, podle níž jsou oprávněnými osobami fyzické osoby, které jsou účastníky prostřednictvím zaměstnavatele, odvětvové asociace, odborové organizace nebo jiného sdružení či skupiny.
C.
Pravidla pro slučování zůstatků na účtu a převod měny
1.
Slučování účtů fyzických osob. Pro účely stanovení úhrnného zůstatku nebo hodnoty
finančních účtů
držených fyzickou osobou je
oznamující finanční instituce
povinna sloučit všechny
finanční účty
vedené u
oznamující finanční instituce
nebo u
propojeného subjektu
, avšak jen v míře, v jaké informační systémy
oznamující finanční instituce
tyto
finanční účty
propojují odkazem na datovou položku, např. číslo zákazníka nebo
DIČ
, a umožňují sloučení zůstatků nebo hodnot na účtech. Za účelem splnění požadavků na sloučení
finančních účtů
, uvedených v tomto bodě, je každému majiteli společně drženého
finančního účtu
přiřazen celý zůstatek nebo hodnota společně drženého
finančního účtu
.
2.
Slučování účtů
subjektů
. Pro účely stanovení úhrnného zůstatku nebo hodnoty
finančních účtů
držených
subjektem
je
oznamující finanční instituce
povinna vzít v úvahu všechny
finanční účty
vedené u
oznamující finanční instituce
nebo u
propojeného subjektu
, avšak jen v míře, v jaké informační systémy
oznamující finanční instituce
tyto
finanční účty
propojují odkazem na datovou položku, např. číslo zákazníka nebo
DIČ
, a umožňují sloučení zůstatků nebo hodnot na účtech. Za účelem splnění požadavků na sloučení
finančních účtů
, uvedených v tomto bodě, je každému majiteli společně drženého
finančního účtu
přiřazen celý zůstatek nebo hodnota společně drženého
finančního účtu
.
3.
Zvláštní pravidlo pro slučování platné pro manažery pro styk se zákazníky. Pro účely stanovení úhrnného zůstatku nebo hodnoty
finančních účtů
držených osobou k určení toho, zda je
finanční účet účtem s vysokou hodnotou
, platí, že v případě jakéhokoli
finančního účtu
, o němž manažer pro styk se zákazníky ví nebo má důvod předpokládat, že je přímo nebo nepřímo vlastněn, ovládán nebo zřízen toutéž osobou (nikoli ve funkci zmocněnce), je
oznamující finanční instituce
rovněž povinna všechny tyto účty sloučit.
4.
Převod uvedených částek do jiné měny. Všechny částky denominované v domácí měně každého členského státu je třeba chápat i jako ekvivalentní částky v jiných měnách přepočtené v souladu s vnitrostátním právem.
ODDÍL VIII
DEFINICE
Následujícím termínům je třeba rozumět takto:
A.
Oznamující finanční instituce
1.
Termínem „
oznamující finanční instituce
“ se rozumí jakákoli
finanční instituce
členského státu, která není
neoznamující finanční institucí
. Termínem „
finanční instituce
členského státu“ se rozumí: i) jakákoli
finanční instituce
, která je rezidentem v členském státě, kromě jakékoli pobočky této
finanční instituce
, jež se nachází mimo tento členský stát, a ii) jakákoli pobočka
finanční instituce
, která není rezidentem v členském státě, pokud se tato pobočka nachází v tomto členském státě.
2.
Termínem „
finanční instituce zúčastněné jurisdikce
“ se rozumí: i) jakákoli
finanční instituce
, která je rezidentem v
zúčastněné jurisdikci
, kromě jakékoli pobočky této
finanční instituce
, jež se nachází mimo tuto
zúčastněnou jurisdikci
, a ii) jakákoli pobočka
finanční instituce
, která není rezidentem v
zúčastněné jurisdikci
, pokud se tato pobočka nachází v této
zúčastněné jurisdikci
.
3.
Termínem „
finanční instituce
“ se rozumí
schovatelská instituce
,
depozitní instituce
,
investiční subjek
t nebo s
pecifikovaná pojišťovna
.
4.
Termínem „
schovatelská instituce
“ se rozumí jakýkoli
subjekt
, jehož podstatnou část podnikání představuje držení
finančního majetku
na účet jiného.
Subjekt
drží
finanční majetek
na účet jiného jako podstatnou část svého podnikání tehdy, jestliže hrubý příjem tohoto
subjektu
přičitatelný držení
finančního majetku
a poskytování souvisejících finančních služeb činí alespoň 20 % hrubého příjmu daného
subjektu
za kratší z těchto období: i) období tří let končící 31. prosincem (nebo posledním dnem účetního období, které není kalendářním rokem) před rokem, v němž je proveden výpočet; nebo ii) období existence
subjektu
.
▼M8
5.
Termínem „
depozitní instituce
“ se rozumí jakýkoli
subjekt
, který:
a)
přijímá vklady v rámci běžných bankovních služeb nebo podobného podnikání nebo
b)
drží
elektronické peníze
nebo
digitální měny centrální banky
ve prospěch zákazníků.
6.
Termínem „
investiční subjekt
“ se rozumí jakýkoli
subjekt
,
a)
který v rámci svého podnikání vykonává primárně jednu nebo několik z níže uvedených činností nebo operací pro zákazníka nebo v jeho zastoupení:
i)
obchodování s nástroji peněžního trhu (šeky, směnkami, vkladovými certifikáty, deriváty atd.), měnami, měnovými, úrokovými a indexovými nástroji, převoditelnými cennými papíry nebo s komoditními futures;
ii)
individuální nebo kolektivní správu portfolia nebo
iii)
jiné investování, správu nebo obhospodařování
finančního majetku
, peněžních prostředků nebo
oznamovaných kryptoaktiv
v zastoupení jiných osob, nebo
b)
jehož hrubý příjem pochází primárně z investic, reinvestic nebo obchodování s
finančním majetkem
nebo
oznamovanými kryptoaktivy
, pokud je tento
subjekt
řízen jiným
subjektem
, jenž je
depozitní institucí
,
schovatelskou institucí
,
specifikovanou pojišťovnou
nebo
investičním subjektem
podle písmene a).
Se
subjektem
se nakládá jako s tím, který v rámci svého podnikání vykonává primárně jednu nebo několik činností uvedených v pododdíle A bodě 6 písm. a) nebo jehož hrubý příjem pochází primárně z investic, reinvestic nebo obchodování s
finančním majetkem
nebo
oznamovanými kryptoaktivy
za účelem uvedeným v pododdíle A bodě 6 písm. b), jestliže jeho hrubý příjem pocházející z relevantních činností činí alespoň 50 % jeho hrubého příjmu za kratší z těchto období: i) období tří let končící 31. prosincem před rokem, v němž je proveden výpočet, nebo ii) období existence
subjektu
. Pro účely pododdílu A bodu 6 písm. a) podbodu iii) termín „jiné investování, správa nebo obhospodařování
finančního majetku
, peněžních prostředků nebo
oznamovaných kryptoaktiv
v zastoupení jiných osob“ nezahrnuje poskytování služeb realizujících
směnné transakce
pro zákazníka nebo v jeho zastoupení. Termín „
investiční subjekt
“ nezahrnuje
subjekt
, který je
aktivním nefinančním subjektem
, protože splňuje kterékoli z kritérií uvedených v pododdíle D bodě 8 písm. d) až g).
Tento bod je třeba vykládat způsobem, který je v souladu s obdobným zněním uvedeným v definici „finanční instituce“ ve směrnici (EU) 2015/849.
7.
Termín „
finanční majetek
“ zahrnuje cenné papíry (například akciový podíl ve společnosti, podíl nebo skutečné vlastnictví v osobní společnosti s velkým množstvím společníků nebo ve veřejně obchodované osobní společnosti nebo svěřenském fondu, směnka, dluhopis, dlužní úpis nebo jiný doklad o dluhu), podíl společníka, komoditu, swap (například úrokové swapy, měnové swapy, bazické swapy, úrokové stropy, úrokové floory, komoditní swapy, akciové swapy, swapy založené na akciovém indexu nebo podobné deriváty),
pojistné smlouvy
nebo
smlouvy o pojištění důchodu
nebo jakýkoli jiný podíl (včetně futures, forwardů či opcí) v cenném papíru,
oznamovaném kryptoaktivu
, podílu společníka, komoditě, swapu,
pojistné smlouvě
nebo
smlouvě o pojištění důchodu
. Termín „
finanční majetek
“ nezahrnuje přímý podíl na nemovitém majetku, který není vázán na dluh.
▼M1
8.
Termínem „
specifikovaná pojišťovna
“ se rozumí jakýkoli
subjekt
, který je pojišťovnou (nebo holdingovou společností pojišťovny), jež uzavírá
pojistnou smlouvu s kapitálovou hodnotou
nebo
smlouvu o pojištění důchodu
nebo je povinna provádět platby týkající se takových smluv.
▼M8
9.
Pro účely této přílohy se termínem „
elektronické peníze
“ rozumí jakýkoli produkt, který:
a)
je digitálním zachycením jediné
fiat měny
;
b)
je vydán při přijetí peněžních prostředků za účelem provádění platebních transakcí;
c)
představuje pohledávku vůči vydavateli denominovanou ve stejné
fiat měně
;
d)
je přijímán při platbě fyzickou nebo právnickou osobou jinou, než je vydavatel, a
e)
lze na základě regulačních požadavků, kterým vydavatel podléhá, na žádost držitele daného produktu kdykoli zpětně vyměnit v nominální hodnotě vůči téže
fiat měně
.
Termín „
elektronické peníze
“ nezahrnuje produkt vytvořený výhradně za účelem usnadnit převod peněžních prostředků od zákazníka jiné osobě na základě pokynů zákazníka. Produkt není vytvořen výhradně za účelem usnadnit převod peněžních prostředků, pokud jsou v rámci běžné obchodní činnosti převádějícího
subjektu
peněžní prostředky spojené s takovým produktem drženy déle než 60 dnů po obdržení pokynů k usnadnění převodu nebo, pokud nejsou obdrženy žádné pokyny, po obdržení peněžních prostředků.
10.
Termínem „
fiat měna
“ se rozumí úřední měna jurisdikce vydaná jurisdikcí nebo
centrální bankou
či měnovým orgánem určeným jurisdikcí, která je reprezentována fyzickými bankovkami nebo mincemi nebo penězi v různých digitálních formách, včetně bankovních rezerv a
digitálních měn centrální banky
. Tento termín zahrnuje rovněž peníze komerčních bank a produkty elektronických peněz (
elektronické peníze
).
11.
Termínem „
digitální měna centrální banky
“ se rozumí jakákoli digitální
fiat měna
vydaná
centrální bankou
nebo jiným měnovým orgánem.
▼C4
12.
Termínem „
kryptoaktivum
“ se rozumí kryptoaktivum ve smyslu čl. 3 odst. 1 bodu 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1114 (
10
).
▼M8
13.
Termínem „
oznamované kryptoaktivum
“ se rozumí jakékoli
kryptoaktivum
jiné než
digitální měna centrální banky
,
elektronické peníze
nebo jakékoli
kryptoaktivum
, u něhož
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
náležitým způsobem určil, že je nelze použít pro účely plateb nebo investic.
14.
Termínem „
směnná transakce
“ se rozumí jakákoli:
a)
směna mezi
oznamovanými kryptoaktivy
a
fiat měnami
a
b)
směna v rámci jedné formy nebo mezi více formami
oznamovaných kryptoaktiv
.
▼M1
B.
Neoznamující finanční instituce
1.
Termínem „
neoznamující finanční instituce
“ se rozumí jakákoli
finanční instituce
, která je:
▼M8
a)
vládním subjektem
,
mezinárodní organizací
nebo
centrální bankou
, s výjimkou:
i)
případů, kdy se jedná o platby, které jsou odvozeny z pohledávky držené v souvislosti s podnikatelskou finanční činností stejného typu, jakou vykonávají
specifikovaná pojišťovna
,
schovatelská instituce
nebo
depozitní instituce
, nebo
ii)
případů, kdy se jedná o činnosti spočívajících ve spravování
digitálních měn centrální banky majitelům účtů
, kteří nejsou
finančními institucemi
,
vládními subjekty
,
mezinárodními organizacemi
ani
centrálními bankami
.
▼M1
b)
důchodovým fondem se širokou účastí
,
důchodovým fondem s úzkou účastí
,
penzijním fondem vládního subjektu
,
mezinárodní organizace
nebo
centrální banky
, nebo
kvalifikovaným vydavatelem kreditních karet
;
c)
jakýmkoli jiným
subjektem
, u něhož je nízké riziko, že bude použit k daňovému úniku, má velmi podobné znaky jako kterýkoli ze
subjektů
podle písmen a) a b) a je uveden na seznamu
neoznamujících finančních institucí
podle čl. 8 odst. 7a této směrnice této směrnice, za předpokladu, že status tohoto
subjektu
jakožto
neoznamující finanční instituce
nemaří účely této směrnice;
d)
vyňatým nástrojem kolektivního investování
; nebo
e)
svěřenským fondem v rozsahu, v jakém je svěřenský správce svěřenského fondu
oznamující finanční institucí
a oznamuje všechny informace požadované v souladu s oddílem I o všech
oznamovaných účtech
svěřenského fondu.
2.
Termínem „
vládní subjekt
“ se rozumí vláda členského státu či jiné jurisdikce, jakýkoli dílčí územní celek členského státu či jiné jurisdikce (který pro vyloučení pochybností zahrnuje stát, kraj, okres nebo obec) nebo jakákoli agentura či zařízení zcela vlastněné členským státem či jinou jurisdikcí nebo kterákoli jedna či více výše uvedených možností (dále jen „
vládní subjekt
“). Tato kategorie se skládá z nedílných součástí, ovládaných subjektů a dílčích územních celků členského státu či jiné jurisdikce.
a)
„Nedílnou součástí“ členského státu či jiné jurisdikce se rozumí jakákoli osoba, organizace, agentura, úřad, fond, zařízení nebo jiný orgán bez ohledu na jeho označení, který představuje vládní orgán členského státu či jiné jurisdikce. Čisté příjmy vládního orgánu musí být připisovány na jeho vlastní účet nebo na jiné účty členského státu či jiné jurisdikce, přičemž žádná jejich část neplyne ve prospěch jakékoli soukromé osoby. Nedílnou součástí není žádná fyzická osoba, která je panovníkem, státním úředníkem nebo administrativním pracovníkem jednajícím jako soukromá osoba nebo ve svém osobním zájmu.
b)
„Ovládaným subjektem“ se rozumí
subjekt
, který je formálně oddělen od členského státu či jiné jurisdikce nebo jinak představuje samostatný právní subjekt, a to za předpokladu, že:
i)
subjekt
je přímo nebo prostřednictvím jednoho nebo několika ovládaných subjektů zcela vlastněn a ovládán jedním nebo několika
vládními subjekty
;
ii)
čisté příjmy
subjektu
jsou připisovány na jeho vlastní účet nebo na účty jednoho nebo více
vládních subjektů
, přičemž žádná jejich část neplyne ve prospěch jakékoli soukromé osoby; a
iii)
majetek
subjektu
po jeho zrušení přejde na jeden nebo více
vládních subjektů
.
c)
Příjem neplyne ve prospěch soukromých osob, jestliže jsou tyto osoby zamýšlenými příjemci v rámci vládního programu a činnosti programu jsou prováděny pro širokou veřejnost s ohledem na obecné blaho nebo souvisejí se správou určité fáze vlády. Bez ohledu na výše uvedené se však příjem považuje za příjem plynoucí ve prospěch soukromých osob, plyne-li z využívání
vládního subjektu
k provozování obchodního podnikání, například podnikání v oblasti obchodního bankovnictví, jsou-li v rámci tohoto podnikání poskytovány finanční služby soukromým osobám.
3.
Termínem „
mezinárodní organizace
“ se rozumí jakákoli
mezinárodní organizace
nebo jí zcela vlastněná agentura či zařízení. Tato kategorie zahrnuje jakoukoli mezivládní organizaci (včetně nadnárodní organizace), i) která se skládá především z vlád, ii) která má s členským státem uzavřenu platnou dohodu o svém sídle nebo obdobnou dohodu a iii) jejíž příjem neplyne ve prospěch soukromých osob.
4.
Termínem „
centrální banka
“ se rozumí instituce, která je ze zákona nebo z rozhodnutí vlády nejvyšším orgánem – jiným než samotnou vládou členského státu – vydávajícím nástroje určené pro oběh jako měna. Tato instituce může zahrnovat zařízení, které je od vlády členského státu odděleno, bez ohledu na to, zda je zcela nebo zčásti vlastněno členským státem.
5.
Termínem „
důchodový fond se širokou účastí
“ se rozumí fond zřízený pro poskytování důchodových dávek, dávek v případě pracovní neschopnosti a invalidity nebo plnění v případě smrti nebo jakékoli jejich kombinace oprávněným osobám, které jsou současnými nebo bývalými zaměstnanci (nebo osobami, které tito zaměstnanci určili) jednoho nebo více zaměstnavatelů náhradou za poskytované služby, a to za předpokladu, že fond:
a)
nemá ani jednu oprávněnou osobou s právem na více než pět procent z majetku fondu;
b)
podléhá regulaci ze strany vlády a příslušným daňovým orgánům poskytuje výkazy s informacemi; a
c)
splňuje alespoň jeden z těchto požadavků:
i)
fond je vzhledem ke svému statusu důchodového nebo penzijního plánu obecně osvobozen od daně z příjmů z investování nebo podléhá odložené dani z příjmů či snížené dani;
ii)
fond získává alespoň 50 % svých celkových příspěvků (s výjimkou převodů majetku z jiných plánů podle bodů 5 až 7 tohoto pododdílu nebo z důchodových a penzijních účtů podle pododdílu C bodu 17 písm. a)) od přispívajících zaměstnavatelů;
iii)
rozdělování nebo čerpání prostředků z fondu je povoleno jen při vzniku specifikovaných událostí souvisejících s odchodem do důchodu, vznikem pracovní neschopnosti či invalidity nebo úmrtím (kromě převodu přídělů do jiných důchodových fondů podle bodů 5 až 7 tohoto pododdílu nebo do důchodových a penzijních účtů podle pododdílu C bodu 17 písm. a), nebo se na rozdělování nebo čerpání před těmito specifikovanými událostmi vztahují sankce; nebo
iv)
příspěvky (jiné než určité povolené vyrovnávací příspěvky) od zaměstnanců do fondu jsou omezeny odkazem na příjem z výdělečné činnosti zaměstnance, nebo nesmějí ročně přesáhnout částku denominovanou v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 50 000  USD, při použití pravidel pro slučování účtů a převod měny podle oddílu VII pododdílu C.
6.
Termínem „
důchodový fond s úzkou účastí
“ se rozumí fond zřízený pro poskytování důchodových dávek, dávek v případě pracovní neschopnosti a invalidity nebo plnění v případě smrti oprávněným osobám, které jsou současnými nebo bývalými zaměstnanci (nebo osobami, které tito zaměstnanci určili) jednoho nebo více zaměstnavatelů náhradou za poskytované služby, a to za předpokladu, že:
a)
fond má méně než 50 účastníků;
b)
do fondu hradí příspěvky jeden nebo více zaměstnavatelů, kteří nejsou
investičními subjekty
ani
pasivními nefinančními subjekty
;
c)
příspěvky zaměstnanců a zaměstnavatelů do fondu (jiné než převody majetku z důchodových a penzijních účtů podle pododdílu C bodu 17 písm. a)) jsou omezeny odkazem na příjem z výdělečné činnosti, respektive kompenzaci zaměstnance;
d)
účastníci, kteří nejsou rezidenty členského státu, v němž je fond zřízen, nemají nárok na více než 20 % z majetku fondu; a
e)
fond podléhá regulaci ze strany vlády a příslušným daňovým orgánům poskytuje výkazy s informacemi.
7.
Termínem „
penzijní fond vládního subjektu, mezinárodní organizace nebo centrální banky
“ se rozumí fond zřízený
vládním subjektem
,
mezinárodní organizací
nebo
centrální bankou
pro poskytování důchodových dávek, dávek v případě pracovní neschopnosti a invalidity nebo plnění v případě smrti oprávněným osobám či účastníkům, kteří jsou současnými nebo bývalými zaměstnanci (nebo osobami, které tito zaměstnanci určili), nebo kteří nejsou současnými nebo bývalými zaměstnanci, jestliže dávky poskytované těmto oprávněným osobám či účastníkům jsou poskytovány náhradou za osobní služby vykonávané pro
vládní subjekt
,
mezinárodní organizaci
nebo
centrální banku
.
8.
Termínem „
kvalifikovaný vydavatel kreditních karet
“ se rozumí
finanční instituce
splňující tyto požadavky:
a)
finanční instituce
je
finanční institucí
výhradně proto, že je vydavatelem kreditních karet, který přijímá vklady jen tehdy, když zákazník provede úhradu převyšující splatný zůstatek na kartě a přeplatek mu není okamžitě vrácen; a
b)
nejpozději od 1. ledna 2016
finanční instituce
zavede zásady a postupy buď k zamezení vzniku přeplatku zákazníka převyšujícího částku denominovanou v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 50 000  USD, nebo k zajištění toho, aby byl jakýkoli přeplatek zákazníka převyšující uvedenou částku zákazníkovi do 60 dnů vrácen, v obou případech při použití pravidel pro slučování účtů a převod měny uvedených v oddílu VII pododdílu C. Pro tyto účely se přeplatkem zákazníka nerozumí aktivní zůstatky v rozsahu sporných poplatků, přeplatek však zahrnuje aktivní zůstatky vzniklé na základě vráceného zboží;
9.
Termínem „
vyňatý nástroj kolektivního investování
“ se rozumí
investiční subjekt
, který je regulován jako nástroj kolektivního investování, za předpokladu, že veškeré podíly v tomto nástroji kolektivního investování jsou v držení fyzických osob či
subjektů
, které nejsou
oznamovanými osobami
, s výjimkou
pasivního nefinančního subjektu
s
ovládajícími osobami
, které jsou
oznamovanými osobami
, nebo jejich prostřednictvím.
Investiční subjekt
, který je regulován jako nástroj kolektivního investování, se kvalifikuje podle tohoto bodu jako
vyňatý nástroj kolektivního investování
i v případě, že tento nástroj kolektivního investování vydal listinné akcie na majitele, a to za předpokladu, že:
a)
nástroj kolektivního investování nevydal ani nevydá žádné listinné akcie na majitele po 31. prosinci 2015;
b)
nástroj kolektivního investování všechny tyto akcie po jejich odevzdání stáhne;
c)
nástroj kolektivního investování provádí postupy náležité péče uvedené v oddílech II až VII a oznamuje všechny požadované informace o všech těchto akciích, když jsou tyto akcie předloženy k zpětnému odkupu nebo jinému proplacení; a
d)
nástroj kolektivního investování má zavedeny zásady a postupy k zajištění, aby tyto akcie byly co nejdříve a v každém případě do 1. ledna 2018 odkoupeny nebo imobilizovány.
C.
Finanční účet
1.
Termínem „
finanční účet
“ se rozumí účet vedený
finanční institucí
a zahrnuje
depozitní účet
,
schovatelský účet
a:
a)
v případě
investičního subjektu
jakoukoli majetkovou nebo dluhovou účast v této f
inanční instituci
. Bez ohledu na výše uvedené termín „
finanční účet
“ nezahrnuje majetkovou nebo dluhovou účast v
subjektu
, který je
investičním subjektem
pouze proto, že: i) poskytuje investiční poradenství zákazníkovi a jedná v jeho zastoupení nebo ii) obhospodařuje majetek pro zákazníka a jedná v jeho zastoupení za účelem investování, obhospodařování nebo administrace
finančního majetku
uloženého jménem tohoto zákazníka u
finanční instituce
jiné, než je tento
subjekt
;
b)
v případě
finanční instituce
, která není uvedena v písmenu a), jakoukoli majetkovou nebo dluhovou účast v této
finanční instituci
, pokud byla tato třída účastí vytvořena s cílem vyhnout se oznamování podle oddílu I; a
c)
jakékoli
pojistné smlouvy s kapitálovou hodnotou
a jakékoli
smlouvy o pojištění důchodu
, uzavřené nebo vedené
finanční institucí
, mimo smlouvy se sjednaným pojistným plněním ve formě neinvestičního nepřevoditelného doživotního důchodu, který je vyplácen fyzické osobě ve formě penze nebo dávek pro případ pracovní neschopnosti a invalidity poskytovaných na základě
vyňatého účtu
.
Termín „
finanční účet
“ nezahrnuje žádný účet, který je
vyňatým účtem
.
▼M8
2.
Termín „
depozitní účet
“ zahrnuje jakýkoli podnikatelský, běžný, spořicí, termínový účet nebo penzijní (thrift) účet či účet, který je doložen vkladovým certifikátem, penzijním (thrift) certifikátem, investičním certifikátem, dluhovým certifikátem nebo jiným podobným nástrojem, vedený
depozitní institucí
.
Depozitní účet
rovněž zahrnuje:
a)
částku drženou pojišťovnou na základě smlouvy s garantovanou investicí nebo podobného ujednání, podle nichž se vyplácí nebo připisuje výnos z této částky;
b)
účet nebo fiktivní účet, který představuje veškeré
elektronické peníze
držené ve prospěch zákazníka, a
c)
účet, na kterém je ve prospěch zákazníka držena jedna nebo více
digitálních měn centrální banky
.
▼M1
3.
Termínem „
schovatelský účet
“ se rozumí účet (mimo
pojistných smluv
a
smluv o pojištění důchodu
), na němž je držen
finanční majetek
ve prospěch jiné osoby.
4.
Termínem „
majetková účast
“ se v případě osobní společnosti (partnership), která je
finanční institucí
, rozumí kapitálová účast nebo účast na výnosech z účasti v této osobní společnosti. V případě svěřenského fondu, který je
finanční institucí
, se
majetkovou účastí
rozumí účast držená jakoukoli osobou pokládanou za zakladatele nebo obmyšleného všech nebo části prostředků ve svěřenském fondu, nebo jakoukoli jinou fyzickou osobou mající nejvyšší faktickou kontrolu nad svěřenským fondem.
Oznamovaná osoba
je pokládána za obmyšleného svěřenského fondu, jestliže má tato
oznamovaná osoba
právo přímo nebo nepřímo (např. prostřednictvím zmocněnce) pobírat stanovený výnos nebo může přímo nebo nepřímo pobírat výnos ze svěřenského fondu podle volného uvážení.
5.
Termínem „
pojistná smlouva
“ se rozumí smlouva (jiná než
smlouva o pojištění důchodu
), kterou se pojistitel zavazuje vyplatit částku v případě vzniku specifikované pojistné události zahrnující smrt, nemoc, úraz, odpovědnost nebo škodu na majetku.
6.
Termínem „
smlouva o pojištění důchodu
“ se rozumí smlouva, kterou se pojistitel zavazuje vyplácet určitou částku po určité období, které je zcela nebo zčásti určeno podle předpokládané délky života jedné nebo více osob. Tento termín rovněž zahrnuje smlouvu, která se považuje za
smlouvu o pojištění důchodu
podle právního předpisu nebo praxe členského státu nebo jiné jurisdikce, kde byla smlouva uzavřena, a kterou se pojistitel zavazuje vyplácet určitou částku po dobu několika let.
7.
Termínem „
pojistná smlouva s kapitálovou hodnotou
“ se rozumí
pojistná smlouva
(jiná než zajišťovací smlouva uzavřená mezi dvěma pojišťovnami), která má
kapitálovou hodnotu
.
8.
Termínem „
kapitálová hodnota
“ se rozumí vyšší z těchto částek: i) částka, na kterou má nárok pojistník v případě odkupu nebo ukončení smlouvy (bez odečtení jakýchkoli poplatků za odkup nebo půjčky z kapitálové hodnoty), a ii) částka, kterou si pojistník může vypůjčit podle smlouvy. Bez ohledu na výše uvedené termín „
kapitálová hodnota
“ nezahrnuje částku splatnou podle
pojistné smlouvy
:
a)
výhradně v důsledku smrti fyzické osoby kryté smlouvou o životním pojištění;
b)
jako plnění v případě újmy na zdraví nebo nemoci nebo jiné plnění, které kompenzuje ekonomickou ztrátu vyvolanou pojistnou událostí;
c)
jako zpětnou úhradu dříve zaplaceného pojistného (minus náklady na pojištění bez ohledu na jejich skutečné uplatnění) pojistníkovi podle
pojistné smlouvy
(jiné než smlouvy o investičním životním pojištění nebo smlouvy o pojištění důchodu) z důvodu zrušení nebo ukončení smlouvy, snížení pojistného rizika v době účinnosti pojistné smlouvy nebo vyplývající z nového stanovení pojistného z důvodu opravy účetní nebo jiné podobné chyby;
d)
jako dividendu pojistníka (mimo dividendu při ukončení pojištění) za předpokladu, že se dividenda vztahuje k
pojistné smlouvě
, ze které lze vyplatit pouze plnění podle písmene b); nebo
e)
jako vrácení zálohy pojistného nebo splátky pojistného na
pojistnou smlouvu
, za kterou je pojistné hrazeno alespoň ročně, jestliže částka zálohy pojistného nebo splátky pojistného nepřevyšují následující roční pojistné splatné na základě této smlouvy.
▼M8
9.
Termínem „
dříve existující účet
“ se rozumí:
a)
finanční účet
vedený
oznamující finanční institucí
k 31. prosinci 2015 nebo, pokud je účet považován za
finanční účet
výhradně na základě změn této směrnice provedených směrnicí Rady (EU) 2023/2226 (
11
), k 31. prosinci 2025;
b)
jakýkoli
finanční účet majitele účtu
bez ohledu na to, kdy byl tento
finanční účet
založen, jestliže:
i)
daný
majitel účtu
má u
oznamující finanční instituce
(nebo u
propojeného subjektu
v témže členském státě jako
oznamující finanční instituce
)
finanční účet
, který je
dříve existujícím účtem
ve smyslu pododdílu C bodu 9 písm. a);
ii)
pro účely splnění standardů požadavků znalosti podle oddílu VII pododdílu A a pro účely zjišťování zůstatku či hodnoty kteréhokoli z
finančních účtů
při uplatňování jakékoli prahové hodnoty zachází
oznamující finanční instituce
(a případný
propojený subjekt
v témže členském státě jako
oznamující finanční instituce
) s oběma uvedenými
finančními účty
i s jakýmikoli dalšími
finančními účty
daného
majitele účtu
, které jsou podle písmene b) tohoto bodu považovány za
dříve existující účty
, jako s jediným
finančním účtem
;
iii)
v souvislosti s
finančním účtem
, na nějž se vztahují
postupy AML/KYC
, je
oznamující finanční instituci
povoleno uvedené postupy u tohoto
finančního účtu
vykonat spolehnutím se na
postupy AML/KYC
provedené pro
dříve existující účet
podle písmene a) tohoto bodu a
iv)
založení
finančního účtu
nevyžaduje, aby
majitel účtu
o sobě jako o zákazníkovi poskytl nové, doplňující nebo pozměněné informace jiné než pro účely této směrnice.
10.
Termínem „
nový účet
“ se rozumí
finanční účet
vedený
oznamující finanční institucí
a založený dne 1. ledna 2016 nebo později nebo, pokud je účet považován za
finanční účet
výhradně na základě změn této směrnice provedených směrnicí (EU) 2023/2226, dne 1. ledna 2026 nebo později.
▼M1
11.
Termínem „
dříve existující účet fyzické osoby
“ se rozumí
dříve existující účet
držený jednou nebo více fyzickými osobami.
12.
Termínem „
nový účet fyzické osoby
“ se rozumí
nový účet
držený jednou nebo více fyzickými osobami.
13.
Termínem „
dříve existující účet subjektu
“ se rozumí
dříve existující účet
držený jedním nebo více
subjekty
.
14.
Termínem „
účet s nižší hodnotou
“ se rozumí
dříve existující účet fyzické osoby
s úhrnným zůstatkem nebo hodnotou, která k 31. prosinci 2015 nepřevyšuje částku denominovanou v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 1 000 000  USD.
15.
Termínem „
účet s vyšší hodnotou
“ se rozumí
dříve existující účet fyzické osoby
s úhrnným zůstatkem nebo hodnotou, která k 31. prosinci 2015 nebo k 31. prosinci jakéhokoli následujícího roku převyšuje částku denominovanou v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 1 000 000  USD.
16.
Termínem „
nový účet subjektu
“ se rozumí
nový účet
držený jedním nebo více
subjekty
.
17.
Termínem „
vyňatý účet
“ se rozumí kterýkoli z následujících účtů:
a)
důchodový nebo penzijní účet, který splňuje následující požadavky:
i)
účet podléhá regulaci jako osobní důchodový účet nebo je součástí registrovaného nebo regulovaného důchodového či penzijního plánu, jehož cílem je vyplacení důchodových nebo penzijních dávek (včetně dávek v případě pracovní neschopnosti a invalidity nebo plnění v případě smrti);
ii)
účet je daňově zvýhodněn (tj. příspěvky na účet, které by jinak podléhaly zdanění, jsou odečitatelné nebo vyňaté z hrubého příjmu
majitele účtu
nebo zdaněny nižší sazbou, nebo je zdanění investičního příjmu z účtu odloženo či tento je zdaněn nižší sazbou);
iii)
je vyžadováno, aby daňovým orgánům byly oznamovány informace týkající se tohoto účtu;
iv)
výběry prostředků jsou podmíněny dosažením konkrétního důchodového věku, zdravotní nezpůsobilostí či smrtí, nebo se na výběry provedené před vznikem těchto událostí vztahují sankce; a
v)
buď: i) roční příspěvky jsou omezeny maximální částkou denominovanou v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 50 000  USD, nebo ii) je stanoven maximální celoživotní příspěvek na účet ve výši částky denominované v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 1 000 000  USD, v obou případech s uplatněním pravidel pro slučování účtů a převod měny podle oddílu VII pododdílu C.
Finanční účet
, který jinak splňuje požadavek odrážky v), splňuje tento požadavek i v případě, že na něj mohou být převedena aktiva nebo prostředky z jednoho nebo více
finančních účtů
, které splňují požadavky uvedené v písmenech a) nebo b), nebo z jednoho nebo více důchodových či penzijních fondů, které splňují požadavky uvedené v pododdílu B v některém z bodů 5 až 7;
b)
účet, který splňuje následující požadavky:
i)
účet podléhá regulaci jako investiční nástroj určený pro jiné účely než pro důchodové spoření a je pravidelně obchodován na zavedeném trhu s cennými papíry nebo podléhá regulaci jako spořicí nástroj určený pro jiné účely než pro důchodové spoření;
ii)
účet je daňově zvýhodněn (tj. příspěvky na účet, které by jinak podléhaly zdanění, jsou odečitatelné nebo vyňaté z hrubého příjmu
majitele účtu
nebo zdaněny nižší sazbou, nebo je zdanění investičního příjmu z účtu odloženo či je tento účet zdaněn nižší sazbou);
iii)
výběry prostředků jsou podmíněny splněním určitých kritérií týkajících se účelu investičního nebo spořicího účtu (například poskytnutí prostředků na vzdělání nebo na zdravotní péči), nebo se na výběry provedené v případě nesplnění těchto kritérií vztahují sankce; a
iv)
roční příspěvky jsou omezeny maximální částkou denominovanou v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 50 000  USD, s uplatněním pravidel pro slučování účtů a převod měny podle oddílu VII pododdílu C.
Finanční účet
, který jinak splňuje požadavek odrážky iv), splňuje tento požadavek i v případě, že na něj mohou být převedena aktiva nebo prostředky z jednoho nebo více
finančních účtů
, které splňují požadavky uvedené v písmenech a) nebo b), nebo z jednoho nebo více důchodových či penzijních fondů, které splňují požadavky uvedené v pododdílu B v některém z bodů 5 až 7;
c)
smlouva o životním pojištění s pojistnou dobou, která uplyne předtím, než pojištěný dosáhne věku 90 let, a to za předpokladu, že smlouva splňuje tyto požadavky:
i)
běžné pojistné, které se v průběhu pojistné doby nesnižuje, je splatné minimálně jednou ročně během pojistné doby nebo do té doby, než pojištěný dosáhne věku 90 let, podle toho, která doba je kratší;
ii)
smlouva nemá žádnou kapitálovou hodnotu, kterou by mohla jakákoli osoba čerpat (výběrem, zápůjčkou či jinak) bez ukončení smlouvy;
iii)
částka (jiná než dávka v případě smrti) splatná po zrušení nebo ukončení smlouvy nemůže překročit úhrn zaplaceného pojistného s odečtením nákladů na krytí rizika úmrtí, nemoci a jiných nákladů (bez ohledu na jejich skutečný vznik) za dobu existence smlouvy a jakýchkoli částek vyplacených před zrušením nebo ukončením smlouvy; a
iv)
smlouva není držena nabyvatelem za úplatu;
d)
účet, který je držen výhradně v pozůstalosti, jestliže dokumentace k tomuto účtu obsahuje kopii závěti zesnulého nebo úmrtního listu;
e)
účet zřízený v souvislosti s kteroukoli z níže uvedených skutečností:
i)
se soudním příkazem nebo rozsudkem;
ii)
s prodejem, výměnou nebo pronájmem nemovitého či osobního majetku za předpokladu, že účet splňuje tyto požadavky:
—
účet je financován výhradně platbou v hotovosti, peněžní zálohou, vkladem ve výši vhodné k zajištění povinnosti přímo související s transakcí nebo obdobnou platbou, nebo je financován z
finančního majetku
, který je uložen na účtu v souvislosti s prodejem, výměnou nebo pronájmem majetku;
—
účet je zřízen a využíván výhradně k zajištění povinnosti kupujícího uhradit kupní cenu za majetek, povinnosti prodávajícího uhradit jakýkoli podmíněný závazek nebo povinnosti pronajímatele či nájemce uhradit jakékoli škody v souvislosti s pronajatým majetkem podle nájemní smlouvy;
—
aktiva na účtu včetně příjmů z nich plynoucích budou vyplacena či jinak rozdělena ve prospěch kupujícího, prodávajícího, pronajímatele či nájemce (mimo jiné ke splnění povinnosti takové osoby) při prodeji, výměně nebo odevzdání majetku nebo při zrušení nájemní smlouvy;
—
účet není maržovým ani obdobným účtem zřízeným v souvislosti s prodejem nebo výměnou
finančního majetku
; a
—
účet nesouvisí s účtem podle písmene f);
iii)
s povinností
finanční instituce
poskytující zápůjčku zajištěnou nemovitým majetkem, aby odložila stranou část platby výhradně k pozdějšímu usnadnění úhrady daní nebo pojištění souvisejícího s nemovitým majetkem;
iv)
s povinností
finanční instituce
výhradně usnadnit pozdější úhradu daní;
▼M8
v)
se založením společnosti nebo zvýšením jejího kapitálu za předpokladu, že účet splňuje tyto požadavky:
—
účet je využíván výhradně k ukládání kapitálu, který má být použit pro účely založení společnosti nebo zvýšení jejího kapitálu, jak je stanoveno zákonem,
—
veškeré částky na účtu jsou blokovány, dokud
oznamující finanční instituce
neobdrží nezávislé potvrzení o založení společnosti nebo o zvýšení jejího kapitálu,
—
po založení společnosti nebo zvýšení jejího kapitálu dojde ke zrušení účtu nebo k jeho přeměně na účet na jméno dané společnosti,
—
veškeré zpětné úhrady vyplývající z neúspěšného založení společnosti nebo zvýšení jejího kapitálu, od nichž se odečtou poplatky poskytovateli služeb a podobné poplatky, jsou prováděny výhradně osobám, které tyto částky vložily, a
—
účet nebyl založen před více než dvanácti měsíci;
ea)
depozitní účet
, který představuje veškeré
elektronické peníze
držené ve prospěch zákazníka, pokud v žádném dni v průběhu kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období nepřesáhl klouzavý průměrný 90denní úhrnný zůstatek nebo hodnota účtu na konci dne během kterýchkoliv 90 po sobě jdoucích dnů částku 10 000  USD;
▼M1
f)
depozitní účet
, který splňuje následující požadavky:
i)
účet existuje výhradně proto, že zákazník provede úhradu převyšující splatný zůstatek na kreditní kartě nebo na jiném revolvingovém úvěrovém účtu a přeplatek mu není okamžitě vrácen; a
ii)
nejpozději od 1. ledna 2016
finanční instituce
zavede zásady a postupy buď k zamezení vzniku přeplatku zákazníka převyšujícího částku denominovanou v domácí měně každého členského státu, jež odpovídá 50 000  USD, nebo k zajištění toho, aby byl jakýkoli přeplatek zákazníka převyšující uvedenou částku zákazníkovi do 60 dnů vrácen, v obou případech při použití pravidel pro převod měny stanovených v oddílu VII pododdílu C. Pro tyto účely se přeplatkem zákazníka nerozumí aktivní zůstatky v rozsahu sporných poplatků, přeplatek však zahrnuje aktivní zůstatky vzniklé na základě vráceného zboží;
g)
jakýkoli jiný účet, u něhož je nízké riziko, že bude použit k daňovému úniku, má velmi podobné znaky jako kterýkoli z účtů popsaných v písmenech a) až f), a je uveden na seznamu
vyňatých účtů
podle čl. 8 odst. 7a této směrnice, za předpokladu, že status tohoto účtu jako
vyňatého účtu
nemaří účely této směrnice.
D.
Oznamovaný účet
1.
Termínem „
oznamovaný účet
“ se rozumí
finanční účet
vedený
oznamující finanční institucí
členského státu a držený jednou nebo více
oznamovanými osobami
nebo
pasivním nefinančním subjektem
s jednou nebo několika
ovládajícími osobami
, která nebo které jsou
oznamovanou osobou
nebo
oznamovanými osobami
, za předpokladu, že byl jako takový identifikován po použití postupů náležité péče podle oddílů II až VII.
▼M8
2.
Termínem „
oznamovaná osoba
“ se rozumí
osoba
z členského státu, která není:
a)
subjektem
, jehož akcie jsou pravidelně obchodovány na jednom nebo několika zavedených trzích s cennými papíry;
b)
jakýmkoli
subjektem
, který je
propojeným subjektem
se
subjektem
podle písmene a);
c)
vládním subjektem;
d)
mezinárodní organizací;
e)
centrální bankou
nebo
f)
finanční institucí.
▼M1
3.
Termínem „
osoba z členského státu
“ se s ohledem na každý členský stát rozumí fyzická osoba nebo
subjekt
, jež jsou rezidentem kteréhokoli jiného členského státu podle daňové legislativy uvedeného jiného členského státu, nebo pozůstalost po zesnulém, jenž byl rezidentem kteréhokoli jiného členského státu. Pro tyto účely se se
subjektem
, jako je osobní společnost (partnership), osobní společnost s ručením omezeným nebo obdobné právní uspořádání, který není rezidentem pro daňové účely, nakládá jako s rezidentem jurisdikce, v níž sídlí skutečné vedení tohoto
subjektu
.
4.
Termínem „
zúčastněná jurisdikce
“ se ve vztahu ke každému členskému státu rozumí:
a)
kterýkoli jiný členský stát;
b)
jakákoli jiná jurisdikce: i) se kterou má členský stát platnou dohodu, na jejímž základě je daná jurisdikce povinna poskytnout informace uvedené v oddílu I, a ii) která je uvedena na seznamu zveřejněném daným členským státem a oznámeném Evropské komisi;
c)
jakákoli jiná jurisdikce: i) se kterou má Unie platnou dohodu, na jejímž základě je daná jurisdikce povinna poskytnout informace uvedené v oddílu I, a ii) která je uvedena na seznamu zveřejněném Evropskou komisí.
5.
Termínem „
ovládající osoby
“ se rozumí fyzické osoby, které mají kontrolu nad
subjektem
. V případě svěřenského fondu se tímto termínem rozumí zakladatel, správce svěřenského majetku, osoba vykonávající dohled nad správou fondu (pokud existuje), obmyšlený nebo skupina obmyšlených a jakákoli jiná fyzická osoba mající nejvyšší faktickou kontrolu nad svěřenským fondem, a v případě právního uspořádání, které není svěřenským fondem, se tímto termínem rozumí osoby v rovnocenném nebo obdobném postavení. Termín „
ovládající osoby
“ musí být vykládán způsobem, který je v souladu s doporučeními Finančního akčního výboru.
6.
Termínem „
nefinanční subjekt
“ se rozumí jakýkoli
subjekt
, který není
finanční institucí
.
7.
Termínem „
pasivní nefinanční subjekt
“ se rozumí jakýkoli: i)
nefinanční subjekt
, který není
aktivním nefinančním subjektem
; nebo ii)
investiční subjekt
podle pododdílu A bodu 6 písm. b), který není
finanční institucí zúčastněné jurisdikce
.
8.
Termínem „
aktivní nefinanční subjekt
“ se rozumí jakýkoli
nefinanční subjekt
, který splňuje některé z těchto kritérií:
a)
méně než 50 % hrubého příjmu
nefinančního subjektu
za předchozí kalendářní rok nebo jiné náležité oznamovací období je pasivním příjmem a méně než 50 % aktiv držených
nefinančním subjektem
během předchozího kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období jsou aktiva, která vytvářejí pasivní příjmy nebo jsou za účelem jejich vytváření držena;
b)
akcie
nefinančního subjektu
jsou pravidelně obchodovány na zavedeném trhu cenných papírů nebo je
nefinanční subjekt propojeným subjektem
se
subjektem
, jehož akcie jsou pravidelně obchodovány na zavedeném trhu cenných papírů;
c)
nefinanční subjekt
je
vládním subjektem
,
mezinárodní organizací
,
centrální bankou
nebo
subjektem
zcela vlastněným jedním nebo několika výše uvedenými
subjekty
;
d)
všechny podstatné činnosti
nefinančního subjektu
spočívají v držení (všech nebo části) vlastnických akcií jedné nebo několika dceřiných společností, které se zabývají obchodem nebo podnikáním, které je jiné než podnikání
finanční instituce
, nebo v poskytování financování a služeb takovým dceřiným společnostem, s tou výjimkou, že
subjekt
tento status nezíská, jestliže funguje (nebo se prezentuje) jako investiční fond, například jako soukromý akciový fond, rizikový kapitálový fond, fond zadlužených akvizičních struktur nebo některý investiční nástroj, jehož účelem je akvizice nebo financování společností a poté držení účastí v těchto společnostech ve formě kapitálových aktiv pro investiční účely;
e)
nefinanční subjekt
ještě neprovozuje podnikání a nemá žádnou předcházející provozní historii, ale investuje kapitál do aktiv s úmyslem provozovat jinou činnost, než je činnost
finanční instituce
, za předpokladu, že není způsobilý pro tuto výjimku po datu, které je 24 měsíců po datu počátečního uspořádání
nefinančního subjektu
;
f)
nefinanční subjekt
v uplynulých pěti letech nebyl
finanční institucí
a probíhá likvidace jeho majetku nebo jeho reorganizace s cílem dále provádět nebo znovu začít činnost v podnikání, jiném než je podnikání
finanční instituce
;
g)
nefinanční subjekt
se primárně zabývá finančními a zajišťovacími transakcemi s
propojenými subjekty
, které nejsou
finančními institucemi
, nebo pro tyto
subjekty
a neposkytuje financování nebo zajišťovací služby jakémukoli
subjektu
, který není
propojeným subjektem
, za předpokladu, že skupina jakýchkoli takových
propojených subjektů
se primárně zabývá jiným podnikáním, než je podnikání
finanční instituce
; nebo
h)
nefinanční subjekt
splňuje všechny níže uvedené požadavky:
i)
je zřízen a provozován ve svém členském státě či jiné jurisdikci, kde je rezidentem, výhradně pro náboženské, charitativní, vědecké, umělecké, kulturní, sportovní nebo vzdělávací účely; nebo je zřízen a provozován ve svém členském státě či jiné jurisdikci, kde je rezidentem, a je profesní organizací, obchodním spolkem, obchodní komorou, odborovou organizací, zemědělskou nebo zahradnickou organizací, občanským spolkem nebo organizací provozovanou výhradně za účelem podpory sociální péče;
ii)
ve svém členském státě či jiné jurisdikci, kde je rezidentem, je osvobozen od daně z příjmů;
iii)
nemá žádné akcionáře ani členy s vlastnickými nebo majetkovými účastmi na jeho příjmech nebo majetku;
iv)
příslušné právní předpisy členského státu či jiné jurisdikce, kde je rezidentem,
nefinančního subjektu
nebo dokumenty o zřízení
nefinančního subjektu
nepovolují, aby jakékoli příjmy nebo majetek
nefinančního subjektu
byly rozděleny nebo využity ve prospěch soukromé osoby nebo necharitativního subjektu, s výjimkou provádění charitativních činností
nefinančního subjektu
nebo plateb přiměřené kompenzace za poskytnuté služby nebo plateb představujících přiměřenou tržní hodnotu majetku, který
nefinanční subjekt
zakoupil; a
v)
příslušné právní předpisy členského státu či jiné jurisdikce, kde je
nefinanční subjekt
rezidentem, nebo dokumenty o zřízení n
efinančního subjektu
vyžadují, aby po likvidaci nebo zániku
nefinančního subjektu
byl všechen jeho majetek distribuován
vládnímu subjektu
nebo jiné neziskové organizaci, nebo aby připadl vládě členského státu či jiné jurisdikce, kde je
nefinanční subjekt rezidentem,
nebo jakémukoli dílčímu územnímu celku takového členského státu či jurisdikce.
E.
Různé
1.
Termínem „
majitel účtu
“ se rozumí osoba, kterou
finanční instituce
, jež vede
finanční účet
, zaznamenává nebo označuje jako majitele
finančního účtu
. Osoba, která není
finanční institucí
a která drží
finanční účet
pro jinou osobu nebo v její prospěch jakožto zástupce, schovatelský správce, zmocněnec, osoba s podpisovým právem, investiční poradce nebo zprostředkovatel, není pro účely této směrnice považována za
majitele účtu
a za
majitele účtu
je považována daná jiná osoba. V případě
pojistné smlouvy s kapitálovou hodnotou
nebo
smlouvy o pojištění důchodu
je
majitelem účtu
jakákoli osoba, která je oprávněna nakládat s
kapitálovou hodnotou
nebo změnit osobu oprávněnou ze smlouvy. Jestliže není nikdo, kdo by mohl nakládat s
kapitálovou hodnotou
nebo změnit oprávněnou osobu, je
majitelem účtu
jakákoli osoba označená jako majitel ve smlouvě a jakákoli osoba s nárokem na výplatu plnění podle podmínek smlouvy. Po uplynutí pojistné doby podle
pojistné smlouvy s kapitálovou hodnotou
nebo
smlouvy o pojištění důchodu
se za
majitele účtu
pokládá každá osoba s nárokem na výplatu plnění podle smlouvy.
2.
„
Postupy AML/KYC
“ se rozumí postupy náležité péče a kontroly zákazníka, které
oznamující finanční instituce
uplatňuje podle požadavků na opatření proti praní peněz nebo obdobných požadavků, které se na tuto
oznamující finanční instituci
vztahují.
3.
Termínem „
subjekt
“ se rozumí právnická osoba nebo právní uspořádání, například obchodní společnost, osobní společnost, svěřenský fond nebo nadace.
4.
Subjekt
je „
propojeným subjektem
“ s jiným
subjektem
, jestliže: i) jeden z těchto
subjektů
je ovládán druhým; ii) oba
subjekty
jsou ovládány společně; nebo iii) oba
subjekty
jsou
investičními subjekty
podle pododdílu A bodu 6 písm. b), mají společné vedení a toto vedení plní povinnosti náležité péče v těchto
investičních subjektech
. Termín „ovládání“ pro tyto účely zahrnuje přímé nebo nepřímé vlastnictví více než 50 % hlasů a podílu na
subjektu
.
5.
Zkratkou „
DIČ
“ se rozumí
daňové identifikační číslo daňového poplatníka
(nebo funkční ekvivalent tohoto
daňového identifikačního čísla
).
6.
Termín „
listinné důkazy
“ zahrnuje kterýkoli z těchto dokumentů:
a)
potvrzení o rezidentství vydané oprávněným státním orgánem (např. vláda nebo její úřad nebo obec) členského státu či jiné jurisdikce, o níž příjemce platby prohlašuje, že je jejím rezidentem;
b)
v případě fyzické osoby jakýkoli platný doklad totožnosti vydaný oprávněným státním orgánem (např. vláda nebo její úřad nebo obec), ve kterém je uvedeno jméno fyzické osoby a který se běžně používá pro účely zjišťování totožnosti;
c)
v případě
subjektu
jakýkoli úřední dokument vydaný oprávněným státním orgánem (např. vláda nebo její úřad nebo obec), ve kterém je uvedeno jméno
subjektu
a buď adresa jeho hlavního sídla v členském státě či jiné jurisdikci, o níž
subjekt
prohlašuje, že je jejím rezidentem, nebo členský stát či jiná jurisdikce, ve které byl
subjekt
založen nebo zřízen;
d)
jakýkoli zauditovaný finanční výkaz, úvěrovou zprávu třetí osoby, insolvenční návrh nebo zprávu regulatorního orgánu pro cenné papíry.
V souvislosti s
dříve existujícím účtem subjektu
mohou
oznamující finanční instituce
použít jako
listinný důkaz
jakoukoli klasifikaci ve svých záznamech ohledně
majitele účtu
, která byla stanovena na základě standardizovaného odvětvového systému kódů, kterou
oznamující finanční instituce
zaznamenala v souladu se svou obvyklou podnikatelskou praxí pro účely
postupů AML/KYC
či jiné regulatorní účely (jiné než daňové) a kterou zavedla přede dnem klasifikace
finančního účtu
jako
dříve existujícího účtu
, jestliže jí není známo nebo nemá důvod předpokládat, že je taková klasifikace nesprávná či nespolehlivá. Termínem „standardizovaný odvětvový systém kódů“ se rozumí systém kódů pro klasifikaci provozoven podle druhu podnikání, používaný pro jiné účely než daňové.
▼M8
7.
Termínem „
identifikační služba
“ se rozumí elektronický postup, který členský stát nebo Unie bezplatně zpřístupňuje
oznamující finanční instituci
za účelem zjištění totožnosti a daňové rezidence
majitele účtu
nebo
ovládající osoby
.
▼M1
ODDÍL IX
ÚČINNÉ PROVEDENÍ
Podle čl. 8 odst. 3a této směrnice musí mít členské státy zavedeny pravidla a správní postupy k zajištění účinného provedení a dodržování výše uvedených postupů oznamování a náležité péče včetně:
1)
pravidel k zamezení tomu, aby jakákoli
finanční instituce
, osoby nebo zprostředkovatelé uplatňovali praktiky pro obcházení postupů oznamování a náležité péče;
2)
pravidel vyžadujících, aby
oznamující finanční instituce
vedly záznamy o přijatých krocích a evidovaly důkazy, na jejichž základě jsou výše uvedené postupy prováděny, a včetně náležitých opatření k získání těchto záznamů;
3)
správních postupů k ověření skutečnosti, že
oznamující finanční instituce
dodržuje postupy oznamování a náležité péče; správních postupů k podrobnému prověření informací od
oznamující finanční instituce
, pokud se jedná o informace o nezdokumentovaných účtech;
4)
správních postupů k zajištění toho, že
subjekty
a účty definované vnitrostátním právem jako
neoznamující finanční instituce
a
vyňaté účty
budou i nadále představovat nízké riziko zneužití k daňovým únikům; a
5)
ustanovení o účinném prosazování dodržování pravidel.
▼M8
Za účelem dosažení cílů této směrnice zůstanou záznamy uvedené v prvním odstavci bodě 2 k dispozici pouze po nezbytnou dobu, v každém případě však nejméně pět let.
▼M1
ODDÍL X
LHŮTY PRO PROVEDENÍ TÝKAJÍCÍ SE OZNAMUJÍCÍCH FINANČNÍCH INSTITUCÍ NACHÁZEJÍCÍCH SE V RAKOUSKU
V případě
oznamujících finančních institucí
nacházejících se v Rakousku by všechny odkazy na rok 2016 v této příloze měly být považovány za odkazy na rok 2017 a všechny odkazy na rok 2017 v této příloze by měly být považovány za odkazy na rok 2018.
V případě
dříve existujících účtů
držených
oznamujícími finančními institucemi
nacházejícími se v Rakousku by všechny odkazy na datum 31. prosince 2015 v této příloze měly být považovány za odkazy na datum 31. prosince 2016.
▼M8
Oddíl XI
PŘECHODNÁ OPATŘENÍ
Bez ohledu na oddíl I pododdíl A bod 1 písm. b) a bod 6a se u každého oznamovaného účtu, který je veden
oznamující finanční institucí
k 31. prosinci 2025, a za oznamovací období končící do druhého kalendářního roku následujícího po tomto dni informace týkající se úlohy či úloh, na jejichž základě je každá
oznamovaná osoba ovládající osobou
nebo držitelem
majetkové účasti subjektu
, musí oznamovat pouze tehdy, pokud jsou tyto informace dostupné v datech s možností elektronického vyhledávání uchovávaných
oznamující finanční institucí
.
▼M1
PŘÍLOHA II
DOPLŇKOVÁ PRAVIDLA OZNAMOVÁNÍ A NÁLEŽITÉ PÉČE PRO INFORMOVÁNÍ O FINANČNÍCH ÚČTECH
1.
Změna okolností
„Změna okolností“ zahrnuje jakoukoli změnu, jež vede k doplnění informací týkajících se statusu určité osoby nebo je jinak se statusem této osoby v rozporu. Kromě toho změna okolností zahrnuje jakoukoli změnu či doplnění informací ohledně
majitele účtu
(včetně doplnění, nahrazení nebo jiné změny
majitele účtu
) nebo jakoukoli změnu či doplnění informací ohledně jakéhokoli účtu souvisejícího s takovým účtem (při použití pravidel pro slučování účtů podle přílohy I oddílu VII pododdílu C bodů 1 až 3), jestliže má daná změna nebo doplnění informací vliv na status
majitele účtu
.
Pokud
oznamující finanční instituce
vychází z adresy bydliště podle přílohy I oddílu III pododdílu B bodu 1 a nastane změna okolností, na jejímž základě se
oznamující finanční instituce
dozví nebo má důvod předpokládat, že původní
listinné důkazy
(či jiné rovnocenné dokumenty) jsou nesprávné nebo nespolehlivé, musí do posledního dne příslušného kalendářního roku či jiného náležitého oznamovacího období, nebo do 90 kalendářních dní od oznámení či zjištění dané změny okolností, podle toho, co nastane později, získat čestné prohlášení a nové
listinné důkazy
k určení toho, kde je
majitel účtu
rezidentem pro daňové účely. Nemůže-li
oznamující finanční instituce
čestné prohlášení a nové
listinné důkazy
v uvedené lhůtě získat, musí provést vyhledávání v elektronických záznamech podle přílohy I oddílu III pododdílu B bodů 2 až 6.
2.
Čestné prohlášení v případě
nových účtů subjektů
V souvislosti s
novými účty subjektů
může
oznamující finanční instituce
pro účely určení, zda je
ovládající osoba pasivního nefinančního subjektu oznamovanou osobou
, využít pouze čestné prohlášení
majitele účtu
, nebo
ovládající osoby
.
3.
Rezidentství
finanční instituce
Finanční instituce
je „rezidentem“ v členském státě, jestliže podléhá jeho jurisdikci (tj. členský stát je oznamování ze strany
finanční instituce
schopen vynutit). Obecně platí, že je-li
finanční instituce
rezidentem pro daňové účely v členském státě, podléhá jeho jurisdikci, a je tudíž
finanční institucí
členského státu. V případě svěřenského fondu, který je
finanční institucí
(bez ohledu na to, zda je rezidentem pro daňové účely v členském státě), se má za to, že podléhá jurisdikci členského státu, jsou-li jeden nebo několik jeho svěřenských správců rezidenty v daném členském státě, s výjimkou případů, kdy svěřenský fond oznámí veškeré informace, které mají být podle této směrnice oznamovány ohledně
oznamovaných účtů
, jež vede, jinému členskému státu, protože je rezidentem pro daňové účely v tomto jiném členském státě. Jestliže však
finanční instituce
(jiná než svěřenský fond) není rezidentem pro daňové účely (například proto, že je považována za daňově transparentní subjekt nebo se nachází v jurisdikci, kde není uplatňována daň z příjmů), má se za to, že podléhá jurisdikci členského státu, a je tudíž
finanční institucí
členského státu, pokud:
a)
je založena podle právních přepisů členského státu;
b)
má vedení (včetně skutečného vedení) v členském státě; nebo
c)
podléhá finančnímu dohledu v členském státě.
Je-li
finanční instituce
(jiná než svěřenský fond) rezidentem dvou nebo více členských států, podléhá povinnostem oznamování a náležité péče toho členského státu, v němž
finanční účet
nebo
účty
vede.
4.
Vedení účtu
Pro určení
finanční instituce
, která účet vede, platí obecně tato pravidla:
a)
schovatelský účet
je veden
finanční institucí
, jíž jsou aktiva na účtu svěřena do úschovy (a to i
finanční institucí
, která pro
majitele účtu
v této instituci drží aktiva na makléřském účtu);
b)
depozitní účet
je veden
finanční institucí
, která má povinnost provádět platby týkající se tohoto účtu (s výjimkou zástupce
finanční instituce
bez ohledu na to, zda tento je
finanční institucí
);
c)
jakákoli majetková nebo dluhová účast ve
finanční instituci
, jež představuje
finanční účet
, je vedena touto
finanční institucí
;
d)
pojistná smlouva s kapitálovou hodnotou
nebo
smlouva o pojištění důchodu
je vedena
finanční institucí
, která má povinnost provádět platby týkající se dané smlouvy.
5.
Svěřenské fondy, které jsou
pasivními nefinančními subjekty
Podle přílohy I oddílu VIII pododdílu D bodu 3 se se
subjektem
, jako je osobní společnost (partnership), osobní společnost s ručením omezeným nebo obdobné právní uspořádání, který není rezidentem pro daňové účely, nakládá jako s rezidentem jurisdikce, v níž sídlí skutečné vedení tohoto
subjektu
. Pro tyto účely se právnická osoba nebo právní uspořádání považují za „obdobné“ osobní společnosti a osobní společnosti s ručením omezeným, jestliže s nimi podle daňových předpisů členského státu není v tomto členském státě nakládáno jako se zdanitelnými jednotkami. Aby se však zabránilo dvojímu oznamování (vzhledem k širokému obsahu pojmu „
ovládající osoby
“ v případě svěřenských fondů), nelze za obdobné právní uspořádání považovat svěřenský fond, který je
pasivním nefinančním subjektem
.
6.
Adresa hlavního sídla
subjektu
Jedním z požadavků uvedených v příloze I oddílu VIII pododdílu E bodu 6 písm. c) je, aby v případě
subjektu
byla v úředním dokumentu uvedena buď adresa jeho hlavního sídla v členském státě či jiné jurisdikci, o níž
subjekt
prohlašuje, že je jejím rezidentem, nebo členský stát či jiná jurisdikce, ve které byl
subjekt
založen nebo zřízen. Adresou hlavního sídla
subjektu
je obecně místo, kde sídlí jeho skutečné vedení. Adresou hlavního sídla
subjektu
není adresa
finanční instituce
, u které má
subjekt
vedený účet, poštovní přihrádka ani adresa používaná pouze pro účely doručování, ledaže je taková adresa jedinou adresou, kterou
subjekt
používá, a je uvedena jako sídlo
subjektu
v jeho zřizovacích dokumentech. Adresou hlavního sídla
subjektu
rovněž není poskytnutá adresa, na které má být uschovávána veškerá pošta.
▼M3
PŘÍLOHA III
PRAVIDLA PRO PODÁVÁNÍ ZPRÁV PRO NADNÁRODNÍ SKUPINY PODNIKŮ
ODDÍL I
DEFINICE
1.
Termínem „skupina“ se rozumí soubor podniků, které jsou spřízněny strukturou vlastnictví nebo kontroly tak, že musí sestavovat konsolidovanou účetní závěrku pro účely účetního výkaznictví podle platných účetních zásad, nebo by ji musely sestavovat, pokud by kapitálové podíly v některém z těchto podniků byly obchodovány na veřejné burze cenných papírů.
2.
Termínem „podnik“ se rozumí jakákoli forma podnikání vykonávaná osobou uvedenou v čl. 3 bodě 11 písm. b), c) a d).
3.
Termínem „nadnárodní skupina podniků“ se rozumí skupina zahrnující dva nebo více podniků, které jsou rezidenty pro daňové účely v různých jurisdikcích, nebo zahrnující podnik, který je rezidentem pro daňové účely v jedné jurisdikci a podléhá dani ve vztahu k činnosti prováděné prostřednictvím stálé provozovny v jiné jurisdikci, a která není vyňatou nadnárodní skupinou podniků.
4.
Termínem „vyňatá nadnárodní skupina podniků“ se rozumí, ve vztahu k určitému účetnímu období skupiny, skupina, jejíž celkové konsolidované výnosy jsou nižší než 750 000 000  EUR nebo částka v místní měně odpovídající 750 000 000  EUR k lednu 2015 v průběhu účetního období bezprostředně předcházejícího vykazovanému účetnímu období, jak jsou uvedeny v její konsolidované účetní závěrce za toto předchozí účetní období.
5.
Termínem „členský subjekt“ se rozumí kterýkoli z těchto subjektů:
a)
každá samostatná podnikatelská jednotka nadnárodní skupiny podniků, která je zahrnuta do konsolidované účetní závěrky nadnárodní skupiny podniků pro účely účetního výkaznictví, nebo by do ní zahrnuta byla, kdyby kapitálové podíly v takové podnikatelské jednotce nadnárodní skupiny podniků byly obchodovány na veřejné burze cenných papírů;
b)
každá taková podnikatelská jednotka, která je toliko z důvodu své velikosti nebo významnosti z konsolidované účetní závěrky nadnárodní skupiny podniků vyloučena;
c)
každá stálá provozovna každé samostatné podnikatelské jednotky nadnárodní skupiny podniků patřící do kategorie a) nebo b) za předpokladu, že tato podnikatelská jednotka sestavuje pro takovou stálou provozovnu samostatný finanční výkaz pro účely účetního výkaznictví, regulační účely, účely daňového výkaznictví nebo pro účely vnitřní kontroly řízení.
6.
Termínem „vykazující subjekt“ se rozumí členský subjekt, který je povinen podat zprávu podle jednotlivých zemí v souladu s požadavky v čl. 8aa odst. 3 ve své jurisdikci daňové rezidence jménem nadnárodní skupiny podniků. Vykazujícím subjektem může být nejvyšší mateřský subjekt, zastupující mateřský subjekt nebo kterýkoli subjekt popsaný v oddíle II bodě 1.
7.
Termínem „nejvyšší mateřský subjekt“ se rozumí členský subjekt nadnárodní skupiny podniků, který splňuje tato kritéria:
a)
přímo nebo nepřímo vlastní podíl v jednom či více jiných členských subjektech dané nadnárodní skupiny podniků dostačující k tomu, že je povinen sestavit konsolidovanou účetní závěrku podle účetních zásad obecně uplatňovaných v jeho jurisdikci daňové rezidence, nebo by ji musel sestavit, pokud by jeho kapitálové podíly byly v jeho jurisdikci daňové rezidence obchodovány na veřejné burze cenných papírů;
b)
žádný další členský subjekt této nadnárodní skupiny podniků přímo nebo nepřímo nevlastní podíl popsaný v písmenu a) v prvně uvedeném členském subjektu.
8.
Termínem „zastupující mateřský subjekt“ se rozumí jeden členský subjekt nadnárodní skupiny podniků, který byl jmenován touto nadnárodní skupinou podniků, aby jako jediný zástupce nejvyššího mateřského subjektu jménem této nadnárodní skupiny podniků podal zprávu podle jednotlivých zemí v jurisdikci daňové rezidence uvedeného členského subjektu, pokud se použije jedna nebo více podmínek uvedených v oddíle II bodě 1 prvním odstavci písm. b).
9.
Termínem „účetní období“ se rozumí roční účetní období, za které nejvyšší mateřský subjekt nadnárodní skupiny podniků sestavuje svou účetní závěrku.
10.
Termínem „vykazované účetní období“ se rozumí účetní období, jehož finanční a provozní výsledky jsou uvedeny ve zprávě podle jednotlivých zemí uvedené v čl. 8aa odst. 3.
11.
Termínem „kvalifikační dohoda mezi příslušnými orgány“ se rozumí dohoda, kterou uzavřeli zmocnění zástupci členského státu Unie a mimounijní jurisdikce, jež jsou smluvními stranami mezinárodní dohody, a která ukládá automatickou výměnu zpráv podle jednotlivých zemí mezi jurisdikcemi těchto smluvních stran.
12.
Termínem „mezinárodní dohoda“ se rozumí Mnohostranná úmluva o vzájemné správní pomoci v daňových záležitostech, jakákoli dvoustranná nebo mnohostranná daňová úmluva nebo jakákoli dohoda o výměně daňových informací, v níž je smluvní stranou daný členský stát a která svými podmínkami poskytuje právní základ pro výměnu daňových informací mezi jurisdikcemi, včetně automatické výměny těchto informací.
13.
Termínem „konsolidovaná účetní závěrka“ se rozumí účetní závěrka nadnárodní skupiny podniků, v níž jsou aktiva, závazky, výnosy, náklady a peněžní toky nejvyššího mateřského subjektu a členských subjektů prezentovány jako aktiva, závazky, výnosy, náklady a peněžní toky jediného hospodářského subjektu.
14.
Termínem „systémové selhání“ se ve vztahu k jurisdikci rozumí buď to, že určitá jurisdikce má v účinnosti kvalifikační dohodu mezi příslušnými orgány s členským státem, avšak pozastavila automatickou výměnu (z jiných důvodů, než které jsou v souladu s podmínkami uvedené dohody), nebo že určitá jurisdikce jinak trvale neplnila závazek automaticky poskytovat členskému státu zprávy podle jednotlivých zemí, které má ve svém držení a které se týkají nadnárodních skupin podniků majících členské subjekty v uvedeném členském státě.
ODDÍL II
OBECNÉ POŽADAVKY NA OZNAMOVÁNÍ
1.
Členský subjekt, který je rezidentem v členském státě a který není nejvyšším mateřským subjektem nadnárodní skupiny podniků, podá zprávu podle jednotlivých zemí za vykazované účetní období nadnárodní skupiny podniků, jejímž je členským subjektem, pokud jsou splněna následující kritéria:
a)
daný subjekt je rezidentem pro daňové účely v členském státě;
b)
platí jedna z následujících podmínek:
i)
nejvyšší mateřský subjekt nadnárodní skupiny podniků není povinen ve své jurisdikci daňové rezidence podat zprávu podle jednotlivých zemí,
ii)
jurisdikce, v níž je nejvyšší mateřský subjekt rezidentem pro daňové účely, má uzavřenou platnou mezinárodní dohodu, jíž je členský stát smluvní stranou, ale nemá v účinnosti kvalifikační dohodu mezi příslušnými orgány, jíž je daný členský stát smluvní stranou, v době uvedené v čl. 8aa odst. 1 pro podání zprávy podle jednotlivých zemí za vykazované účetní období,
iii)
došlo k systémovému selhání jurisdikce daňové rezidence nejvyššího mateřského subjektu, které daný členský stát oznámil členskému subjektu, který je rezidentem pro daňové účely v daném členském státě.
Aniž je dotčena povinnost nejvyššího mateřského subjektu uvedená v čl. 8aa odst. 1 nebo jeho zastupujícího mateřského subjektu podat první zprávu podle jednotlivých zemí za účetní období nadnárodní skupiny podniků počínající 1. lednem 2016 nebo později, mohou členské státy rozhodnout, že se povinnost členských subjektů, které jsou rezidenty v členském státě, uvedená v bodě 1 tohoto oddílu vztahuje na zprávy podle jednotlivých zemí za vykazovaná účetní období počínající 1. lednem 2017 nebo později.
Členský subjekt, který je rezidentem v členském státě ve smyslu prvního odstavce tohoto bodu, požádá svůj nejvyšší mateřský subjekt, aby mu poskytl veškeré informace, jež potřebuje ke splnění povinnosti podat zprávu podle jednotlivých zemí v souladu s čl. 8aa odst. 3. Pokud členský subjekt přesto neobdržel nebo nezískal veškeré požadované informace pro účely podání zprávy za danou nadnárodní skupinu podniků, podá zprávu podle jednotlivých zemí zahrnující veškeré jemu dostupné obdržené nebo získané informace a oznámí členskému státu, v němž je rezidentem, že nejvyšší mateřský subjekt odmítl potřebné informace zpřístupnit. Tímto není dotčeno právo daného členského státu uplatnit sankce stanovené podle jeho vnitrostátního práva a tento členský stát o tomto odmítnutí informuje všechny členské státy.
Pokud existuje více než jeden členský subjekt téže nadnárodní skupiny podniků, který je rezidentem pro daňové účely v Unii, a platí jedna nebo více podmínek stanovených v prvním odstavci písm. b), může nadnárodní skupiny podniků určit jeden z těchto členských subjektů, aby podal zprávu podle jednotlivých zemí v souladu s požadavky čl. 8aa odst. 3 za vykazované účetní období ve lhůtě stanovené v čl. 8aa odst. 1 a aby informoval členský stát, že podáním této zprávy se má splnit požadavek za veškeré členské subjekty této nadnárodní skupiny podniků, jež jsou rezidenty pro daňové účely v Unii. Uvedený členský stát podle čl. 8aa odst. 2 předá obdrženou zprávu podle jednotlivých zemí každému dalšímu členskému státu, v němž na základě informací ze zprávy jeden nebo více členských subjektů nadnárodní skupiny podniků vykazujícího subjektu je buď rezidentem pro daňové účely, nebo podléhá dani ve vztahu k činnosti prováděné prostřednictvím stálé provozovny.
Členský subjekt, který nemůže obdržet nebo získat veškeré požadované informace pro účely podání zprávy podle jednotlivých zemí v souladu s čl. 8aa odst. 3, není způsobilý pro to, aby byl určen jakožto vykazující subjekt pro danou nadnárodní skupinu podniků v souladu se čtvrtým odstavcem tohoto bodu. Tímto pravidlem není dotčena povinnost členského subjektu oznámit členskému státu své rezidence, že nejvyšší mateřský subjekt odmítl zpřístupnit potřebné informace.
2.
Odchylně od bodu 1 platí, že pokud se uplatní jedna nebo více podmínek stanovených v bodě 1 písm. b), není subjekt popsaný v bodě 1 povinen podat zprávu podle jednotlivých zemí za vykazované účetní období, pokud nadnárodní skupina podniků, k níž jako členský subjekt patří, zpřístupnila zprávu podle jednotlivých zemí v souladu s čl. 8aa odst. 3 za toto účetní období prostřednictvím zastupujícího mateřského subjektu, který podá zprávu podle jednotlivých zemí u daňového orgánu své jurisdikce daňové rezidence ve lhůtě uvedené v čl. 8aa odst. 1 a který v případě, že je rezidentem pro daňové účely v jurisdikci mimo Unii, splňuje tyto podmínky:
a)
jurisdikce daňové rezidence zastupujícího mateřského subjektu vyžaduje podávání zpráv podle jednotlivých zemí v souladu s požadavky čl. 8aa odst. 3;
b)
jurisdikce daňové rezidence zastupujícího mateřského subjektu má v účinnosti kvalifikační dohodu mezi příslušnými orgány, jíž je daný členský stát smluvní stranou, v době uvedené v čl. 8aa odst. 1 pro podání zprávy podle jednotlivých zemí za vykazované účetní období;
c)
jurisdikce daňové rezidence zastupujícího mateřského subjektu neoznámila členskému státu systémové selhání;
d)
jurisdikci daňové rezidence zastupujícího mateřského subjektu bylo nejpozději posledního dne vykazovaného účetního období takové nadnárodní skupiny podniků oznámeno členským subjektem, který je rezidentem pro daňové účely v dané jurisdikci, že je zastupujícím mateřským subjektem;
e)
členskému státu bylo doručeno oznámení podle bodu 4.
3.
Členské státy vyžadují, aby kterýkoli členský subjekt nadnárodní skupiny podniků, který je rezidentem pro daňové účely v uvedeném členském státě, nejpozději v poslední den vykazovaného účetního období této nadnárodní skupiny podniků oznámil danému členskému státu, zda je nejvyšším mateřským subjektem nebo zastupujícím mateřským subjektem nebo členským subjektem ve smyslu bodu 1. Členské státy mohou tuto lhůtu prodloužit až do posledního dne pro podání daňového přiznání daného členského subjektu za předchozí účetní období.
4.
Členské státy vyžadují, aby členský subjekt nadnárodní skupiny podniků, který je rezidentem pro daňové účely v daném členském státě a který není nejvyšším mateřským subjektem, zastupujícím mateřským subjektem ani členským subjektem ve smyslu bodu 1, oznámil členskému státu totožnost a daňovou rezidenci vykazujícího subjektu, a to nejpozději v poslední den vykazovaného účetního období této nadnárodní skupiny podniků. Členské státy mohou tuto lhůtu prodloužit až do posledního dne pro podání daňového přiznání daného členského subjektu za předchozí účetní období.
5.
Ve zprávě podle jednotlivých zemí musí být u částek specifikována měna.
ODDÍL III
ZPRÁVA PODLE JEDNOTLIVÝCH ZEMÍ
Α.
Vzor pro zprávu podle jednotlivých zemí
Tabulka č. 1.  Přehled rozdělení příjmů, daní a podnikatelských činností podle daňových jurisdikcí
Jméno nadnárodní skupiny podniků:
Dotyčné účetní období:
Použitá měna:
Daňová jurisdikce
Výnosy
Zisk (ztráta) před zdaněním příjmu
Zaplacená daň z příjmů (na hotovostním základě)
Naběhlá daň z příjmů – běžný rok
Základní kapitál
Kumulované zisky
Počet zaměstnanců
Hmotná aktiva jiná než peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty
Nespřízněná strana
Spřízněná strana
Celkem
Tabulka č. 2  Seznam všech členských subjektů nadnárodní skupiny podniků zahrnutých do každé agregace podle daňové jurisdikce
Jméno nadnárodní skupiny podniků:
Dotyčné účetní období:
Daňová jurisdikce
Členský subjekt, který je rezidentem v daňové jurisdikci
Daňová jurisdikce založení nebo zapsání do rejstříku, pokud se liší od daňové jurisdikce rezidence
Hlavní podnikatelské činnosti
Výzkum a vývoj
Držba nebo správa duševního vlastnictví
Nákup nebo zásobování
Výroba nebo produkce
Prodej, marketing nebo distribuce
Služby správní, řídící nebo podpůrné
Poskytování služeb nespřízněným stranám
Financování uvnitř skupiny
Regulované finanční služby
Pojištění
Držba podílů nebo jiných kapitálových nástrojů
Neaktivní
Jiné
(
1
)
1.
2.
3.
1.
2.
3.
(
1
)
Upřesněte prosím povahu činnosti členského subjektu v rubrice „Doplňující informace“
Tabulka č. 3  Doplňující informace
Jméno nadnárodní skupiny podniků:
Dotyčné účetní období:
Uveďte prosím jakékoli další stručné informace nebo vysvětlení, které považujete za nezbytné či které by usnadnily pochopení povinných informací uvedených ve zprávě podle jednotlivých zemí
B.
Obecné pokyny pro vyplňování zprávy podle jednotlivých zemí
1.
Účel
Šablona je používána k podávání zpráv o rozdělení příjmů, daní a podnikatelských činností nadnárodní skupiny podniků podle jednotlivých daňových jurisdikcí.
2.
Zacházení s pobočkami a stálými provozovnami
Údaje o stálých provozovnách se vykazují na základě daňové jurisdikce, v níž se nacházejí, a nikoliv na základě daňové jurisdikce rezidence dané podnikatelské jednotky, ke které stálá provozovna patří. Vykazované informace za podnikatelskou jednotku, ke které stálá provozovna patří, podle daňové jurisdikce rezidence této podnikatelské jednotky nezahrnují finanční údaje týkající se stálé provozovny.
3.
Období, na které se roční šablona vztahuje
Šablona se vztahuje na účetní období vykazujícího nadnárodního podniku. U členských subjektů šablona, dle uvážení vykazujícího nadnárodního podniku, obsahuje důsledně:
a)
informace za účetní období relevantních členských subjektů končící k témuž datu jako účetní období vykazujícího nadnárodního podniku, nebo během dvanácti měsíců před tímto datem, nebo
b)
informace o všech relevantních členských subjektech vykazované za účetní období vykazujícího nadnárodního podniku.
4.
Zdroj údajů
Při vyplňování šablony využívá vykazující nadnárodní podnik každoročně konzistentně stejné zdroje údajů. Vykazující nadnárodní podnik se může rozhodnout použít údaje ze svých konsolidovaných výkazů, z povinných účetních závěrek samostatných subjektů, z regulačních účetních závěrek nebo z účetnictví pro vnitřní řízení. Není nutné sesouhlasit výnosy, zisk a daně vykazované v šabloně s konsolidovanou účetní závěrkou. Pokud se jako základ pro vykazování použije povinná účetní závěrka, veškeré částky se převedou do deklarované funkční měny vykazujícího nadnárodního podniku podle průměrného směnného kurzu pro rok uvedený v oddíle doplňujících informací šablony. Není však nutno provádět úpravy u rozdílů mezi účetními zásadami používanými v jednotlivých daňových jurisdikcích.
V oddíle doplňujících informací šablony podá vykazující nadnárodní podnik stručný popis zdrojů údajů použitých při vyplňování šablony. Pokud se z roku na rok použitý zdroj údajů změní, vysvětlí vykazující nadnárodní podnik důvod změny a její důsledky v oddíle doplňujících informací šablony.
C.
Zvláštní pokyny pro vyplňování zprávy podle jednotlivých zemí
1.
Přehled rozdělení příjmů, daní a podnikatelských činností podle daňových jurisdikcí (tabulka č. 1)
1.1.
Daňová jurisdikce
V prvním sloupci šablony uvede vykazující nadnárodní podnik všechny daňové jurisdikce, v nichž jsou členské subjekty nadnárodní skupiny podniků rezidenty pro daňové účely. Daňovou jurisdikcí se rozumí jurisdikce s fiskální autonomií, ať už státní, nebo jiná. Samostatný řádek se připojí pro všechny členské subjekty nadnárodní skupiny podniků, u nichž má vykazující nadnárodní podnik za to, že nejsou rezidenty pro daňové účely v žádné daňové jurisdikci. Pokud je členský subjekt rezidentem ve více než jedné daňové jurisdikci, použije se pro určení daňové jurisdikce rezidence hraniční ukazatel z příslušné daňové smlouvy. Pokud žádná použitelná daňová smlouva není, je tento členský subjekt uveden v daňové jurisdikci místa jeho skutečného vedení. Místo skutečného vedení členského subjektu se určí na základě mezinárodně dohodnutých standardů.
1.2.
Výnosy
Ve třech sloupcích šablony v položce „Výnosy“ vykáže vykazující nadnárodní podnik:
a)
součet výnosů všech členských subjektů nadnárodní skupiny podniků v příslušné daňové jurisdikci vzniklých z transakcí s přidruženými podniky;
b)
součet výnosů všech členských subjektů nadnárodní skupiny podniků v příslušné daňové jurisdikci vzniklých z transakcí s nezávislými stranami;
c)
celkový součet částek uvedených v písmenech a) a b).
Výnosy zahrnují výnosy z prodeje zásob a nemovitostí, služeb, honorářů, úroků, pojistného a veškeré další příslušné částky. Výnosy nezahrnují platby obdržené od jiných členských subjektů, které se v daňové jurisdikci plátce pojímají jako dividendy.
1.3.
Zisk (ztráta) před zdaněním příjmu
V pátém sloupci šablony vykáže vykazující nadnárodní podnik zisk (ztrátu) před zdaněním příjmu u všech členských subjektů, které jsou rezidenty pro daňové účely v příslušné daňové jurisdikci. Zisk (ztráta) před zdaněním příjmu zahrnuje veškeré mimořádné položky výnosů a nákladů.
1.4.
Zaplacená daň z příjmů (na hotovostním základě)
V šestém sloupci šablony vykáže vykazující nadnárodní podnik celkovou částku daně z příjmů skutečně zaplacenou během příslušného účetního období všemi členskými subjekty, které jsou rezidenty pro daňové účely v příslušné daňové jurisdikci. Zaplacené daně zahrnují daně v penězích, které zaplatil členský subjekt daňové jurisdikci rezidence i všem dalším daňovým jurisdikcím. Zaplacené daně zahrnují srážkové daně zaplacené jinými subjekty (přidruženými podniky a nezávislými podniky) ve vztahu k platbám členskému subjektu. Pokud tedy společnost A, která je rezidentem v daňové jurisdikci A, získává úroky v daňové jurisdikci B, vykáže společnost A daň sraženou v daňové jurisdikci B.
1.5.
Naběhlá daň z příjmů (běžný rok)
V sedmém sloupci šablony vykáže vykazující nadnárodní podnik částku naběhlých stávajících daňových nákladů zaznamenaných u zdanitelných zisků nebo ztrát ve vykazovaném účetním období u všech členských subjektů, které jsou rezidenty pro daňové účely v příslušné daňové jurisdikci. Stávající daňové náklady odrážejí pouze operace v běžném roce a nesmějí zahrnovat odložené daňové povinnosti nebo rezervy na nejisté daňové závazky.
1.6.
Základní kapitál
V osmém sloupci šablony vykáže vykazující nadnárodní podnik částku základního kapitálu u všech členských subjektů, které jsou rezidenty pro daňové účely v příslušné daňové jurisdikci. Co se týče stálých provozoven, základní kapitál vykáže právnická osoba, které stálá provozovna náleží, ledaže má stálá provozovna ve své daňové jurisdikci definovaný kapitálový požadavek pro regulační účely.
1.7.
Kumulované zisky
V devátém sloupci šablony vykáže vykazující nadnárodní podnik částku celkových kumulovaných zisků všech členských subjektů, které jsou rezidenty pro daňové účely v příslušné daňové jurisdikci, ke konci roku. Co se týče stálých provozoven, kumulované zisky vykáže právnická osoba, které stálá provozovna náleží.
1.8.
Počet zaměstnanců
V desátém sloupci šablony vykáže vykazující nadnárodní podnik celkový počet zaměstnanců v ekvivalentu plného pracovního úvazku u všech členských subjektů, které jsou rezidenty pro daňové účely v příslušné daňové jurisdikci. Počet zaměstnanců může být vykazován ke konci roku, na základě průměrné úrovně za rok nebo na jakémkoliv jiném základě soustavně používaném ve všech daňových jurisdikcích každý rok. Za tímto účelem lze nezávislé dodavatele, kteří se podílejí na běžných provozních činnostech členského subjektu, vykázat jako zaměstnance. Přiměřené zaokrouhlení či přibližné uvedení počtu zaměstnanců je přípustné, pokud takové zaokrouhlení či přibližné uvedení podstatně nenaruší relativní rozdělení zaměstnanců mezi jednotlivými daňovými jurisdikcemi. Musí se uplatňovat konzistentní metody, a to každoročně a u všech subjektů.
1.9.
Hmotná aktiva jiná než peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty
V jedenáctém sloupci šablony vykáže vykazující nadnárodní podnik součet čistých účetních hodnot hmotných aktiv všech členských subjektů, které jsou rezidenty pro daňové účely v příslušné daňové jurisdikci. Co se týče stálých provozoven, aktiva se vykazují v daňové jurisdikci, v níž se nachází stálá provozovna. Hmotná aktiva za tímto účelem nezahrnují peněžní prostředky ani peněžní ekvivalenty, nehmotná aktiva ani finanční aktiva.
2.
Seznam všech členských subjektů nadnárodní skupiny podniků zahrnutých do každé agregace podle daňové jurisdikce (tabulka č. 2)
2.1.
Členský subjekt, který je rezidentem v daňové jurisdikci
Vykazující nadnárodní podnik uvede v rozčlenění podle jednotlivých daňových jurisdikcí a jména právnické osoby všechny členské subjekty nadnárodní skupiny podniků, které jsou rezidenty pro daňové účely v příslušné daňové jurisdikci. Avšak, jak je uvedeno v bodě 2 obecných pokynů ohledně stálých provozoven, stálá provozovna musí být uvedena v daňové jurisdikci, v níž se nachází. Přitom je třeba uvést právnickou osobu, k níž stálá provozovna patří.
2.2.
Daňová jurisdikce založení nebo zapsání do rejstříku, pokud se liší od daňové jurisdikce rezidence
Vykazující nadnárodní podnik oznámí název daňové jurisdikce, podle jejíhož práva je členský subjekt nadnárodní skupiny podniků založen nebo zapsán do rejstříku, pokud je odlišná od daňové jurisdikce rezidence.
2.3.
Hlavní podnikatelské činnosti
Vykazující nadnárodní podnik určí povahu hlavních podnikatelských činností vykonávaných členským subjektem v příslušné daňové jurisdikci, a to zaškrtnutím jednoho nebo více vhodných políček.
▼M5
PŘÍLOHA IV
CHARAKTERISTICKÉ ZNAKY
Část I. Test hlavního přínosu
Obecné charakteristické znaky v kategorii A a specifické charakteristické znaky v kategorii B a v odst. 1 písm. b) bodě i) a písm. c) a d) kategorie C lze vzít v úvahu, pouze pokud splňují „test hlavního přínosu“.
Testu se vyhoví, bude-li možné stanovit, že hlavním přínosem nebo jedním z hlavních přínosů, které s ohledem na všechny relevantní skutečnosti a okolnosti může určitá osoba přiměřeně očekávat, že z určitého uspořádání vyplynou, je získání daňové výhody.
V kontextu charakteristického znaku v odstavci 1 kategorie C nemůže přítomnost podmínek uvedených v odst. 1 písm. b) bodě i), písm. c) nebo písm. d) kategorie C sama o sobě zakládat důvod k vyvození závěru, že určité uspořádání splňuje test hlavního přínosu.
Část II. Kategorie charakteristických znaků
A.
Obecné charakteristické znaky spojené s testem hlavního přínosu
1.
Uspořádání, kdy se příslušný daňový poplatník nebo účastník příslušného uspořádání zaváže, že bude dodržovat podmínku důvěrnosti, která od něho může vyžadovat, aby ve vztahu k jiným zprostředkovatelům nebo daňovým orgánům neposkytl informace o tom, jak by určité uspořádání mohlo zajistit daňovou výhodu.
2.
Uspořádání, kdy má zprostředkovatel nárok na obdržení odměny (nebo podílu, úhrady finančních nákladů nebo jiných poplatků) za příslušné uspořádání a tato odměna se stanoví s odkazem na:
a)
výši daňové výhody získané z příslušného uspořádání; nebo
b)
to, zda je z příslušného uspořádání skutečně získána daňová výhoda. To by zahrnovalo povinnost zprostředkovatele odměnu zčásti nebo zcela vrátit, pokud by zamýšlené daňové výhody získané z příslušného uspořádání nebylo zčásti nebo zcela dosaženo.
3.
Uspořádání, které podstatně standardizovalo dokumentaci nebo strukturu a je k dispozici více než jednomu příslušnému daňovému poplatníkovi, aniž by pro zavedení potřebovalo podstatnou úpravu.
B.
Specifické charakteristické znaky spojené s testem hlavního přínosu
1.
Uspořádání, v rámci něhož účastník příslušného uspořádání podniká vykonstruované kroky, které sestávají z pořizování ztrátové společnosti, ukončení hlavní činnosti takové společnosti a využití jejích ztrát s cílem snížit svou daňovou povinnost, mj. převodem takových ztrát do jiné jurisdikce nebo urychlením uplatňování takových ztrát.
2.
Uspořádání, které má za účinek převedení příjmu na majetek, dary nebo jiné kategorie příjmů zdaňovaných nižší sazbou nebo od daně osvobozených.
3.
Uspořádání zahrnující kruhové transakce, které mají za následek pohyb aktiv v kruhu, zejména prostřednictvím zapojení vložených subjektů bez jiné primární komerční funkce nebo transakcí, které se vzájemně započítávají nebo ruší nebo mají jiné podobné vlastnosti.
C.
Specifické charakteristické znaky týkající se přeshraničních transakcí
1.
Uspořádání, která zahrnují odpočitatelné přeshraniční platby provedené mezi dvěma nebo více přidruženými podniky, přičemž dochází přinejmenším k jedné z těchto situací:
a)
příjemce není rezidentem pro daňové účely v žádné daňové jurisdikci;
b)
ačkoli je příjemce rezidentem pro daňové účely v určité jurisdikci, tato jurisdikce buď:
i)
neukládá žádnou daň z příjmů právnických osob, nebo takovou daň ukládá s nulovou nebo téměř nulovou sazbou, nebo
ii)
je zařazena na seznamu jurisdikcí třetích zemí, které byly kolektivně členskými státy nebo v rámci OECD vyhodnoceny jako nespolupracující;
c)
příjemce platby využívá výhodu úplného osvobození od daně v jurisdikci, v níž je příjemce rezidentem pro daňové účely;
d)
při platbě daně se využívají výhody z preferenčního daňového režimu v jurisdikci, v níž je příjemce rezidentem pro daňové účely.
2.
Odpočty za stejné odpisování aktiva jsou uplatňovány ve více než jedné jurisdikci.
3.
Osvobození od dvojího zdanění, pokud jde o stejnou položku příjmu nebo kapitálu, je uplatňováno ve více než jedné jurisdikci.
4.
Existuje určité uspořádání, které zahrnuje převody aktiv a v němž je významný rozdíl v částce považované za splatnou ve formě protiplnění za aktiva v dotčených jurisdikcích.
D.
Specifické charakteristické znaky týkající se automatické výměny informací a skutečného vlastnictví
1.
Uspořádání, jehož účinkem může být narušení oznamovací povinnosti podle právních předpisů provádějících unijní právo nebo rovnocenné dohody o automatické výměně informací o
finančních účtech
, včetně dohod se třetími zeměmi, nebo jež využívá absence takových právních předpisů nebo dohod. Tato uspořádání zahrnují alespoň:
a)
využití účtu, produktu nebo investice, které nejsou finančním účtem nebo jejichž účelem není být
finančním účtem
, avšak které mají rysy významně podobné rysům
finančního účtu
;
b)
převod
finančních účtů
nebo aktiv do jurisdikcí nebo využití jurisdikcí, které nejsou vázány automatickou výměnou informací o
finančních účtech
se státem, ve kterém je příslušný daňový poplatník považován za rezidenta;
c)
překlasifikování příjmu a majetku na produkty nebo platby, které nepodléhají automatické výměně informací o
finančních účtech
;
d)
převod nebo konverzi
finanční instituce
nebo
finančního účtu
nebo jejich aktiv na
finanční instituci
nebo
finanční účet
nebo aktiva nepodléhající oznamování v rámci automatické výměny informací o
finančních účtech
;
e)
využití právních subjektů, uspořádání nebo struktur, jež eliminují nebo jejichž účelem je eliminovat oznamování jednoho nebo více
majitelů účtu
nebo
ovládajících osob
v rámci automatické výměny informací o
finančních účtech
;
f)
uspořádání, která narušují postupy náležité péče používané
finančními institucemi
s cílem dodržet jejich závazky oznamování informací o
finančních účtech
nebo využívají slabiny těchto postupů, včetně využívání jurisdikcí s neadekvátními nebo oslabenými režimy vymáhání právních předpisů v oblasti boje proti praní peněz nebo jurisdikcí s oslabenými požadavky na transparentnost pro právnické osoby nebo právní uspořádání.
2.
Uspořádání zahrnující netransparentní právní řetězec nebo netransparentní řetězec skutečných majitelů využívající osoby, právní uspořádání nebo struktury,
a)
které nevykonávají významnou ekonomickou aktivitu doloženou přiměřeným personálem, vybavením, aktivy a prostorami a
b)
které jsou zapsány v obchodním rejstříku, řízeny, jsou rezidenty, jsou ovládány nebo usazeny v jakékoli jurisdikci jiné než jurisdikci, ve které jeden nebo více skutečných majitelů aktiv držených takovými osobami jsou považováni za rezidenty, právními uspořádáními nebo strukturami a
c)
ve kterých nelze identifikovat skutečné majitele takových osob, právních uspořádání nebo struktur, jak je vymezeno ve směrnici (EU) 2015/849.
E.
Specifické charakteristické znaky týkající se převodních cen
1.
Uspořádání zahrnující využití jednostranných pravidel bezpečného přístavu.
2.
Uspořádání zahrnující převod těžko ocenitelných nehmotných aktiv. Pojem „těžko ocenitelných nehmotných aktiv“ zahrnuje nehmotná aktiva nebo práva zahrnutá v nehmotných aktivech, pro něž v době jejich převodu mezi přidruženými podniky:
a)
neexistují žádná srovnatelná aktiva a
b)
v době uzavření transakce jsou odhady budoucích peněžních toků nebo příjmů očekávaných z převáděného nehmotného aktiva nebo předpoklady použité při oceňování tohoto nehmotného aktiva vysoce nejisté, tudíž je obtížné předvídat míru konečného úspěchu nehmotného aktiva v okamžiku převodu.
3.
Uspořádání zahrnující vnitroskupinový přeshraniční převod funkcí nebo rizik nebo aktiv, pokud je v období tří let po převodu předpokládaný roční zisk před úroky a zdaněním (EBIT) u převodce nebo převodců nižší než 50 % předpokládaného ročního EBIT, jehož by tento převodce dosáhl nebo tito převodci dosáhli, kdyby k uvedenému převodu nedošlo.
▼M7
PŘÍLOHA V
POSTUPY NÁLEŽITÉ PÉČE, POŽADAVKY NA OZNAMOVÁNÍ A OSTATNÍ PRAVIDLA PRO PROVOZOVATELE PLATFOREM
Tato příloha stanoví postupy náležité péče, požadavky na oznamování a ostatní pravidla, jež musí uplatňovat
oznamující provozovatelé platforem
, aby mohly členské státy sdělovat automatickou výměnou informace uvedené v článku 8ac této směrnice.
Tato příloha rovněž stanovuje pravidla a správní postupy, které musí mít členské státy zavedeny, aby zajistily účinné uplatňování a dodržování postupů náležité péče a požadavků na oznamování, které jsou v ní stanoveny.
ODDÍL I
DEFINOVANÉ POJMY
Níže uvedené pojmy mají tento význam:
A.
Oznamující provozovatelé platforem
1.
„
Platformou
“ se rozumí kterýkoli software, včetně internetové stránky nebo její části a aplikací, včetně mobilních aplikací, dostupný uživateli, umožňující spojení
prodejců
s jinými uživateli za účelem provádění
příslušné činnosti
přímo či nepřímo pro tyto uživatele. Zahrnuje rovněž všechny způsoby výběru a platby
protiplnění
ve vztahu k
příslušné činnosti
.
Pojem „
platforma
“ nezahrnuje software, který bez dalšího zásahu do provádění
příslušné činnosti
umožňuje výhradně:
a)
zpracování plateb ve vztahu k
příslušné činnosti
;
b)
uživatelům zařadit
příslušnou činnost
do nabídky nebo ji propagovat;
c)
přesměrování nebo převedení uživatelů na
platformu
.
2.
„
Provozovatelem platformy
“ se rozumí
subjekt
, který uzavírá smlouvy s
prodejci
tak, aby byla
platforma
zpřístupněna těmto
prodejcům
plně nebo zčásti.
3.
„
Vyloučeným provozovatelem platformy
“ se rozumí
provozovatel platformy
, který příslušnému orgánu členského státu, jemuž by jinak v souladu s pravidly stanovenými v oddíle III pododdílu A bodech 1 až 3 musel celý podnikatelský model
platformy
jako takový oznamovat, předem a každoročně ke spokojenosti tohoto orgánu prokáže, že nemá
oznamované prodejce
.
4.
„
Oznamujícím provozovatelem platformy
“ se rozumí jakýkoli
provozovatel platformy
kromě
vyloučeného provozovatele platformy
, který se nachází v některé z těchto situací:
a)
je rezidentem pro daňové účely v členském státě nebo v případě, že
provozovatel platformy
není rezidentem pro daňové účely v členském státě, splňuje některou z těchto podmínek:
i)
je založen podle právních předpisů členského státu;
ii)
má vedení (včetně skutečného vedení) v členském státě;
iii)
má stálou provozovnu v členském státě a není
kvalifikovaným provozovatelem platformy mimo Unii;
b)
není rezidentem pro daňové účely v členském státě, není zapsán v obchodním rejstříku členského státu ani v něm není řízen ani nemá stálou provozovnu v členském státě, ale usnadňuje provádění
příslušné činnosti oznamovaným prodejcům
nebo
příslušnou činnost
spočívající v pronájmu nemovitého majetku nacházejícího se v členském státě a není
kvalifikovaným provozovatelem platformy mimo Unii
.
5.
„
Kvalifikovaným provozovatelem platformy mimo Unii
“ se rozumí
provozovatel platformy
, pro něhož jsou všechny
příslušné činnosti
, které usnadňuje, rovněž
kvalifikovanými příslušnými činnostmi
a který je rezidentem pro daňové účely v
kvalifikované jurisdikci mimo Unii
, nebo pokud
provozovatel platformy
není rezidentem pro daňové účely v
kvalifikované jurisdikci mimo Unii
, splňuje některou z těchto podmínek:
a)
je založen podle právních předpisů
kvalifikované jurisdikce mimo Unii
; nebo
b)
má vedení (včetně skutečného vedení) v
kvalifikované jurisdikci mimo Unii
.
6.
„
Kvalifikovanou jurisdikcí mimo Unii
“ se rozumí jurisdikce mimo Unii, která má uzavřenu
platnou kvalifikační dohodu mezi příslušnými orgány
s příslušnými orgány všech členských států, které jsou na seznamu zveřejněném jurisdikcí mimo Unii identifikovány jako oznamované jurisdikce.
7.
„
Platnou kvalifikační dohodou mezi příslušnými orgány
“ se rozumí dohoda mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikce mimo Unii, která ukládá automatickou výměnu informací rovnocenných informacím uvedeným v oddíle III pododdíle B této přílohy, což je potvrzeno prováděcím aktem v souladu s čl. 8ac odst. 7.
8.
„
Příslušnou činností
“ se rozumí činnost prováděná za
protiplnění
a zahrnuje kteroukoli z těchto možností:
a)
pronájem nemovitého majetku, včetně obytných nemovitostí a nemovitostí určených k podnikání, jakož i jakéhokoli jiného nemovitého majetku a parkovacích míst;
b)
osobní služby
;
c)
prodej
zboží
;
d)
pronájem jakéhokoli druhu dopravy;
Pojem „
příslušná činnost
“ nezahrnuje činnost, kterou provádí
prodejce
jako zaměstnanec
provozovatele platformy
nebo propojeného
subjektu provozovatele platformy
.
9.
„
Kvalifikovanými příslušnými činnostmi
“ se rozumí jakákoli
příslušná činnost
, na kterou se vztahuje automatická výměna informací podle
platné kvalifikační dohody mezi příslušnými orgány.
10.
„
Protiplněním
“ se rozumí úhrada v jakékoli formě, bez jakýchkoli poplatků, provizí nebo daní, které
oznamující provozovatele platformy
sráží nebo účtuje, která je prodejci zaplacena nebo připsána v souvislosti s
příslušnou činností
a jejíž výše je
provozovateli platformy
známa nebo mu rozumně známa být může.
11.
„
Osobní službou
“ se rozumí služba, která zahrnuje práci založenou na čase nebo na úkolech a která je prováděna jednou či více fyzickými osobami jednajícími nezávisle nebo jménem
subjektu
a která se vykonává na žádost uživatele buď online, nebo offline poté, co byla usnadněna prostřednictvím
platformy
.
B.
Oznamovaní prodejci
1.
„
Prodejcem
“ se rozumí uživatel
platformy
, buď fyzická osoba, nebo
subjekt
, který je zaregistrován kdykoli v průběhu
oznamovacího období
v rámci
platformy
a vykonává
příslušnou činnost
.
2.
„
Aktivním prodejcem
“ se rozumí kterýkoli
prodejce
, který buď poskytuje
příslušnou činnost
během
oznamovacího období
, nebo je mu v souvislosti s
příslušnou činností
v průběhu daného
oznamovacího období
zaplaceno nebo připsáno
protiplnění
.
3.
„
Oznamovaným prodejcem
“ se rozumí kterýkoli
aktivní prodejce
, jiný než
vyloučený prodejce
, který je rezidentem členského státu nebo který dal k pronájmu nemovitý majetek nacházející se v členském státě.
4.
„
Vyloučeným
prodejce
m“ se rozumí kterýkoli
prodejce
,
a)
který je
vládním
subjektem
;
b)
který je
subjektem
, jehož akcie jsou pravidelně obchodovány na zavedeném trhu cenných papírů nebo je propojeným
subjektem
se
subjektem
, jehož akcie jsou pravidelně obchodovány na zavedeném trhu cenných papírů;
c)
který je
subjektem
, jemuž
provozovatel platformy
usnadnil více než 2 000
příslušných činností
prostřednictvím pronájmu nemovitého majetku ve vztahu k určité
nabízené nemovitosti
během
oznamovacího období
; nebo
d)
jemuž
provozovatel platformy
usnadnil méně než 30
příslušných činností
spočívajících v prodeji
zboží
, přičemž celková zaplacená nebo připsaná částka
protiplnění
během
oznamovacího období
nepřesáhla 2 000  EUR.
C.
Další definice
1.
„
Subjektem
“ se rozumí právnická osoba nebo právní uspořádání, například obchodní společnost, osobní společnost, svěřenský fond nebo nadace.
Subjekt
je „propojeným
subjektem
“ s jiným
subjektem
, jestliže jeden z těchto
subjektů
je ovládán druhým, nebo oba
subjekty
jsou ovládány společně. Ovládáním se pro tyto účely rozumí přímé nebo nepřímé vlastnictví více než 50 % hlasů a podílu na
subjektu
. V případě nepřímé účasti se splnění požadavku na držení více než 50 % vlastnických práv ke kapitálu jiného
subjektu
určí vynásobením podílů na jednotlivých úrovních hierarchie. U osoby, která drží více než 50 % hlasovacích práv, se má za to, že drží 100 %.
2.
„
Vládním
subjektem
“ se rozumí vláda členského státu či jiné jurisdikce, kterýkoli dílčí územní celek členského státu či jiné jurisdikce (který zahrnuje stát, kraj, okres nebo obec) nebo jakákoli agentura či zařízení zcela vlastněné členským státem či jinou jurisdikcí nebo jedním či více z výše uvedených subjektů (kdy je každý z nich „
vládním subjektem
“).
3.
„
DIČ
“ se rozumí
daňové identifikační číslo
vydané členským státem nebo jeho funkční ekvivalent v případě neexistence
daňového identifikačního čísla
.
4.
„
Identifikačním číslem pro účely DPH
“ se rozumí jedinečné číslo, které identifikuje osobu povinnou k dani nebo právnickou osobu nepovinnou k dani, které jsou registrovány pro účely daně z přidané hodnoty.
5.
„
Primární adresou
“ se rozumí adresa, která je primárním bydlištěm
prodejce
, který je fyzickou osobou, a adresa, která je sídlem
prodejce
, jenž je
subjektem
.
6.
„
Oznamovacím obdobím
“ se rozumí kalendářní rok, za který bylo dokončeno oznamování podle oddílu III.
7.
„
Nabízenou nemovitostí
“ se rozumí všechny jednotky nemovitého majetku nacházející se na téže adrese ve vlastnictví téhož majitele a nabízené k pronájmu v rámci
platformy
stejným
prodejcem
.
8.
„
Identifikátorem
finančního účtu
“ se rozumí jedinečné identifikační číslo nebo referenční číslo bankovního účtu nebo jiného podobného účtu platebních služeb, na nějž se
protiplnění
platí nebo připisuje, které má
provozovatel platformy
k dispozici.
9.
„
Zbožím
“ se rozumí jakýkoli hmotný majetek.
▼M8
10.
„
Identifikační službou
“ se rozumí elektronický postup, který členský stát nebo Unie bezplatně zpřístupňuje
oznamujícímu provozovateli platformy
za účelem zjištění totožnosti a daňové rezidence
prodávajícího
.
▼M7
ODDÍL II
POSTUPY NÁLEŽITÉ PÉČE
K identifikaci
oznamovaných prodejců
se použijí tyto postupy.
A.
Prodejci
nepodléhající přezkumu
Pro určení, zda se
prodejce
, který je
subjektem
, považuje za
vyloučeného prodejce
uvedeného v oddíle I pododdíle B bodě 4 písm. a) a b), se může
oznamující provozovatel platformy
spolehnout na veřejně dostupné informace nebo potvrzení od
prodejce
, který je
subjektem
.
Pro určení, zda lze
prodejce
považovat za
vyloučeného prodejce
ve smyslu oddílu I pododdílu B bodu 4 písm. c) a d), se může
oznamující provozovatele platformy
spolehnout na své dostupné záznamy.
B.
Shromažďování informací o
prodejci
1.
O každém
prodejci
, který je fyzickou osobou a není
vyloučeným prodejcem
, shromažďuje
oznamující provozovatel platformy
všechny tyto informace:
a)
jméno a příjmení;
b)
primární adresu
;
c)
všechna
DIČ
vydaná
prodejci
, včetně všech členských států, které tato čísla přidělily, a neexistuje-li
DIČ
, místo narození
prodejce
;
d)
identifikační číslo prodejce pro účely DPH
, je-li k dispozici;
e)
datum narození.
2.
Za každého
prodejce
, který je
subjektem
a není
vyloučeným prodejcem
, shromažďuje
oznamující provozovatel platformy
tyto informace:
a)
oficiální název;
b)
primární adresu
;
c)
všechna
DIČ
vydaná
prodejci
, včetně všech členských států, které tato čísla přidělily;
d)
identifikační číslo prodejce pro účely DPH
, je-li k dispozici;
e)
identifikační číslo vztahující se k podnikání;
f)
existenci jakékoli stálé provozovny, jejímž prostřednictvím se
příslušné činnosti
v Unii vykonávají, případně s uvedením každého příslušného členského státu, v němž se tato stálá provozovna nachází.
▼M8
—————
▼M7
4.
Bez ohledu na pododdíl B bod 1 písm. c) a pododdíl B bod 2 písm. c) a e) není
oznamující provozovatel platformy povinen
shromažďovat
DIČ
nebo případně identifikační číslo vztahující se k podnikání v těchto situacích:
a)
členský stát rezidence
prodejce
nevydává
prodejci
DIČ
nebo identifikační číslo vztahující se k podnikání;
b)
členský stát rezidence
prodejce
nevyžaduje, aby bylo
DIČ
vydané tomuto
prodejci
shromažďováno.
C.
Ověřování informací o
prodejci
1.
Oznamující provozovatel platformy
určí, zda informace shromážděné podle pododdílu A, pododdílu B bodu 1, pododdílu B bodu 2 písm. a) až e) a pododdílu E jsou spolehlivé, pomocí veškerých informací a dokumentů, které má k dispozici ve svých záznamech, jakož i elektronického rozhraní bezplatně zpřístupněného členským státem nebo Unií k ověření platnosti
DIČ
nebo
identifikačního čísla pro účely DPH
.
2.
Bez ohledu na pododdíl C bod 1 může
oznamující provozovatel platformy
k dokončení postupů náležité péče podle pododdílu F bodu 2 určit, zda informace shromážděné podle pododdílu A, pododdílu B bodu 1, pododdílu B bodu 2 písm. a) až e) a pododdílu E jsou spolehlivé, pomocí informací a dokumentů, které má k dispozici ve svých záznamech s možností elektronického vyhledávání.
3.
V případě použití pododdílu F bodu 3 písm. b) a bez ohledu na pododdíl C body 1 a 2 v případech, kdy má
oznamující provozovatel platformy
důvod domnívat se, že některá z informací uvedených v pododdíle B nebo E může být nesprávná na základě informací poskytnutých příslušným orgánem členského státu v žádosti týkající se konkrétního
prodejce
, požádá
oznamující provozovatel platformy
prodejce
o opravu informací, které byly shledány nesprávnými, a k poskytnutí podpůrných dokladů, údajů nebo informací, které jsou spolehlivé a jsou z nezávislého zdroje, například:
a)
platného identifikačního dokladu vydaného vládním orgánem,
b)
nedávného osvědčení o statusu daňového rezidenta.
D.
Určení členského státu nebo členských států rezidence
prodejce
pro účely této směrnice
1.
Oznamující provozovatel platformy
považuje
prodejce
za rezidenta členského státu
primární adresy
prodejce
. Pokud se liší od členského
státu primární adresy prodejce
, považuje
oznamující provozovatel platformy
prodejce
též za rezidenta členského státu, v němž bylo vydáno
DIČ
. Pokud
prodejce
poskytl informace o existenci stálé provozovny podle pododdílu B bodu 2 písm. f), považuje
oznamující provozovatele platformy
prodejce
též za rezidenta příslušného členského státu specifikovaného
prodejcem
.
2.
Bez ohledu na pododdíl D bod 1 považuje
oznamující provozovatel platformy
prodejce
za rezidenta každého členského státu, který je potvrzen službou elektronické identifikace poskytnutou členským státem nebo Unií podle pododdílu B bodu 3.
E.
Shromažďování informací o pronajatém nemovitém majetku
Pokud se
prodejce
zabývá
příslušnou činností
, která zahrnuje pronájem nemovitého majetku, shromažďuje
oznamující provozovatele platformy
adresu
každé nabízené nemovitosti
, a pokud bylo vydáno, příslušné katastrální číslo nebo jeho obdobu podle právních předpisů členského státu, kde se nachází. Pokud
oznamující provozovatele platformy
usnadnil více než 2 000
příslušných činností
prostřednictvím pronájmu
nabízené nemovitosti
témuž
prodejci
, který je
subjektem
, shromáždí
oznamující provozovatele platformy
podpůrné dokumenty, údaje nebo informace o tom, že
nabízená nemovitost
je ve vlastnictví téhož majitele.
F.
Časový rámec a platnost postupů náležité péče
1.
Oznamující provozovatele platformy
dokončí postupy náležité péče stanovené v pododdílech A až E do 31. prosince daného
oznamovacího období
.
2.
Bez ohledu na pododdíl F bod 1 se u
prodejců
, kteří již byli zaregistrováni na
platformě
k 1. lednu 2023 nebo ke dni, kdy se
subjekt
stane
oznamujícím provozovatelem platformy
, musí být postupy náležité péče stanovené v pododdílech A až E dokončeny do 31. prosince druhého
oznamovacího období
oznamujícího provozovatele platformy
.
3.
Bez ohledu na pododdíl F bod 1 se může
oznamující provozovatele platformy
spolehnout na postupy náležité péče provedené s ohledem na předchozí
oznamovací období
, pokud:
a)
informace o
prodejci
požadované v pododdíle B bodu 1 a 2 byly buď shromážděny a ověřeny, nebo potvrzeny během posledních 36 měsíců a
b)
oznamující provozovatel platformy
nemá důvod si myslet, že informace shromážděné podle pododdílů A, B a E jsou nebo se staly nespolehlivými nebo nesprávnými.
G.
Uplatnění postupů náležité péče pouze na
aktivní prodejce
Oznamující provozovatel platformy
se může rozhodnout, že uskuteční postupy náležité péče podle pododdílů A až F pouze u
aktivních prodejců
.
H.
Uskutečnění postupů náležité péče třetími stranami
1.
Oznamující provozovatel platformy
se může při plnění povinností náležité péče stanovené v tomto oddíle spoléhat na třetí stranu poskytující služby, avšak odpovědnost za tyto povinnosti nese i nadále
oznamující provozovatel platformy
.
2.
Pokud
provozovatel platformy
plní povinnosti náležité péče pro
oznamujícího provozovatele platformy
s ohledem na stejnou
platformu
podle pododdílu H bodu 1, provádí postupy náležité péče podle pravidel stanovených v tomto oddíle. Odpovědnost za povinnosti náležité péče nese i nadále
oznamující provozovatel platformy
.
ODDÍL III
POŽADAVKY NA OZNAMOVÁNÍ
A.
Okamžik a způsob oznamování
1.
Oznamující provozovatel platformy
ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. a) oznamuje příslušnému orgánu členského státu určenému v souladu s oddílem I pododdílem A bodem 4 písm. a) informace stanovené v pododdíle B tohoto oddílu za
oznamovací období
nejpozději do 31. ledna roku následujícího po kalendářním roce, v němž je
prodejce
identifikován jako
oznamovaný prodejce.
Existuje-li více než jeden
oznamující provozovatel platformy
, je kterýkoli z těchto
oznamujících provozovatelů platformy
osvobozen od oznamování informací, pokud má v souladu s vnitrostátními právními předpisy důkaz, že tytéž informace oznámil jiný
oznamující provozovatel platformy
.
2.
Pokud
oznamující provozovatel platformy
ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. a) splňuje všechny podmínky v něm uvedené ve více než jednom členském státě, zvolí si jeden z těchto členských států, ve kterém bude plnit požadavky na oznamování stanovené v tomto oddíle. Takový
oznamující provozovatel platformy
oznamuje informace uvedené v pododdíle B tohoto oddílu za
oznamovací období
příslušnému orgánu členského státu své volby v souladu s oddílem IV pododdílem E nejpozději do 31. ledna roku následujícího po kalendářním roce, ve kterém je
prodejce
identifikován jako
oznamovaný prodejce.
Existuje-li více než jeden
oznamující provozovatel platformy
, je kterýkoli z těchto
oznamujících provozovatelů platformy
osvobozen od oznamování informací, pokud má v souladu s vnitrostátními právními předpisy důkaz, že tytéž informace oznámil jiný
oznamující provozovatel platformy
v jiném členském státě.
3.
Oznamující provozovatel platformy
ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. b) oznamuje informace stanovené v pododdíle B tohoto oddílu týkající se
oznamovacího období
příslušnému orgánu členského státu registrace, jak je určeno v souladu s oddílem IV pododdílem F bodem 1, nejpozději do 31. ledna roku následujícího po kalendářním roce, ve kterém je
prodejce
identifikován jako
oznamovaný prodejce
.
4.
Bez ohledu na pododdíl A bod 3 tohoto oddílu není
oznamující provozovatel platformy
ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. b) povinen poskytovat informace stanovené v pododdíle B tohoto oddílu, pokud jde o
kvalifikované příslušné činnosti
, na něž se vztahuje
platná kvalifikační dohoda mezi příslušnými orgány
, která již stanoví automatickou výměnu rovnocenných informací s členským státem o
oznamovaných prodejcích
, kteří jsou rezidenty daného členského státu.
5.
Oznamující provozovatel platformy
rovněž poskytne informace stanovené v pododdíle B bodě 2 a 3
oznamovanému prodejci
, k němuž se vztahují, nejpozději do 31. ledna roku následujícího po kalendářním roce, v němž je
prodejce
identifikován jako
oznamovaný prodejce
.
6.
Informace týkající se
protiplnění
zaplaceného nebo připsaného v měně s nuceným oběhem, se oznamují v měně, ve které byly zaplaceny nebo připsány. V případě, že bylo
protiplnění
zaplaceno nebo připsáno v jiné formě než v měně s nuceným oběhem, musí být oznámeno v místní měně přepočtené nebo oceněné způsobem, který je trvale stanoven
oznamujícím provozovatelem platformy
.
7.
Informace o
protiplnění
a jiných částkách se oznamují s ohledem na čtvrtletí
oznamovacího období
, ve kterém bylo
protiplnění
zaplaceno nebo připsáno.
B.
Oznamované informace
Každý
oznamující provozovatel platformy
oznámí tyto informace:
1.
Název, adresu sídla,
DIČ
a v příslušných případech individuální identifikační číslo přidělené podle oddílu IV pododdílu F bodu 4
oznamujícího provozovatele platformy
, jakož i obchodní název (názvy)
platformy (platforem)
, ve vztahu k níž (nimž) činí
oznamující provozovatel platformy
oznámení.
2.
S ohledem na jednotlivé
oznamované
prodejce
, kteří vykonávají
příslušnou činnost
jinou než pronájem nemovitého majetku:
a)
informace, které jsou povinně shromažďovány podle oddílu II pododdílu B;
b)
identifikátor
finančního účtu
, pokud je k dispozici
oznamujícímu provozovateli platformy
a příslušný orgán členského státu, ve kterém je
oznamovaný prodejce
rezidentem ve smyslu oddílu II pododdílu D, nezveřejnil, že nemá v úmyslu
identifikátor
finančního účtu
pro tento účel použít;
c)
pokud se liší od jména či názvu
oznamovaného
prodejce
, navíc k
identifikátor
u
finančního účtu
jméno či název majitele finančního účtu, na který je
protiplnění
zaplaceno nebo připsáno, v rozsahu dostupném
oznamujícímu provozovateli platformy
, jakož i jakékoli další finanční identifikační údaje dostupné
oznamujícímu provozovateli platformy
ve vztahu k tomuto majiteli účtu;
d)
každý členský stát, ve kterém je
oznamovaný prodejce
rezidentem pro účely této směrnice, jak je stanoveno podle oddílu II pododdílu D;
e)
úhrn
protiplnění
, které je zaplaceno nebo připsáno během každého čtvrtletí
oznamovacího období
, a počet
příslušných činností
, ve vztahu k nimž bylo zaplaceno nebo připsáno;
f)
veškeré poplatky, provize nebo daně sražené nebo účtované
oznamujícím provozovatelem platformy
během jednotlivých čtvrtletí
oznamovacího období
.
3.
Pokud jde o jednotlivé
oznamované
prodejce
, kteří vykonávají
příslušnou činnost
zahrnující pronájem nemovitého majetku:
a)
informace, které jsou povinně shromažďovány podle oddílu II pododdílu B;
b)
identifikátor
finančního účtu
, pokud je k dispozici
oznamujícímu provozovateli platformy
a příslušný orgán členského státu, ve kterém je
oznamovaný prodejce
rezidentem ve smyslu oddílu II pododdílu D, nezveřejnil, že nemá v úmyslu
identifikátor
finančního účtu
pro tento účel použít;
c)
pokud se liší od jména či názvu
oznamovaného
prodejce
, navíc k
identifikátor
u
finančního účtu
jméno či název majitele finančního účtu, na který je
protiplnění
zaplaceno nebo připsáno, v rozsahu dostupném
oznamujícímu provozovateli platformy
, jakož i jakékoli další finanční identifikační údaje dostupné
oznamujícímu provozovateli platformy
ve vztahu k tomuto majiteli účtu;
d)
každý členský stát, ve kterém je
oznamovaný prodejce
rezidentem pro účely této směrnice, jak je stanoveno podle oddílu II pododdílu D;
e)
adresu každé
nabízené nemovitosti
určenou na základě postupů uvedených v oddílu II pododdílu E, a je-li k dispozici, příslušné katastrální číslo nebo jeho ekvivalent podle vnitrostátních právních předpisů členského státu, kde se nachází;
f)
úhrn
protiplnění
, které je zaplaceno nebo připsáno během každého čtvrtletí
oznamovacího období
, a počet
příslušných činností
poskytnutých ve vztahu ke každé
nabízené nemovitosti
;
g)
veškeré poplatky, provize nebo daně sražené nebo účtované
oznamujícím provozovatelem platformy
během jednotlivých čtvrtletí
oznamovacího období
;
h)
pokud je k dispozici, počet dní, po které byla každá
nabízená nemovitost
během
oznamovacího období
pronajata, a druh každé
nabízené nemovitosti
.
▼M8
4.
Bez ohledu na bod 2 písm. a) a bod 3 písm. a) není
oznamující provozovatel platformy
povinen oznamovat informace, které jsou povinně shromažďovány podle oddílu II pododdílu B, pokud podává oznámení příslušnému orgánu, který používá
identifikační službu
a spoléhá se na přímé potvrzení totožnosti a rezidence
prodejce
prostřednictvím
identifikační služby
poskytované členským státem nebo Unií za účelem zjištění totožnosti a všech daňových rezidencí
prodejce
. Jestliže se
oznamující provozovatel platformy
při zjišťování totožnosti a všech daňových rezidencí
oznamovaného prodejce
spolehl na
identifikační službu
, oznamují se název, identifikátor nebo identifikátory
identifikační služby
a členský stát nebo členské státy, které je přidělily.
▼M7
ODDÍL IV
ÚČINNÉ PROVÁDĚNÍ
Členské státy zavedou podle článku 8ac pravidla a správní postupy k zajištění účinného provádění a dodržování postupů náležité péče a požadavků na oznamování stanovených v oddílech II a III této přílohy.
A.
Pravidla vymáhání požadavků na shromažďování a ověřování stanovených v oddíle II
1.
Členské státy přijmou nezbytná opatření s cílem požadovat, aby
oznamující provozovatelé platforem
prosazovali požadavky na shromažďování a ověřování údajů podle oddílu II ve vztahu ke svým
prodejcům
.
2.
Pokud
prodejce
neposkytne informace požadované podle oddílu II po dvou upomínkách následujících po prvotní žádosti
oznamujícího provozovatele platformy
, ne však před uplynutím 60 dní,
oznamující provozovatel platformy
uzavře účet
prodejce
a zabrání mu v opětovné registraci na
platformě
nebo zadrží platbu
protiplnění
prodejci
, dokud
prodejce
neposkytne požadované informace.
B.
Pravidla vyžadující, aby
oznamující provozovatelé platforem
vedli záznamy o podniknutých krocích a veškerých informacích, na které se spoléhají při plnění postupů náležité péče a požadavků na oznamování, a přiměřená opatření k získání těchto záznamů
1.
Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby po
oznamujících provozovatelích platforem
požadovaly vedení záznamů o podniknutých krocích a veškerých informacích, o které se opírají při provádění postupů náležité péče a požadavků na oznamování stanovených v oddílech II a III. Tyto záznamy musí zůstat k dispozici po dostatečně dlouhou dobu a v každém případě po dobu nejméně 5 let, ale nejvýše 10 let po skončení
oznamovacího období
, ke kterému se vztahují.
2.
Členské státy přijmou nezbytná opatření včetně možnosti vydat příkaz k oznámení určený
oznamujícím provozovatelům platforem
, aby zajistily, že všechny nezbytné informace budou oznámeny příslušnému orgánu tak, aby tento mohl splnit svou povinnost sdělit informace v souladu s čl. 8ac odst. 2.
C.
Správní postupy pro ověření souladu
oznamujících provozovatelů platforem
s postupy náležité péče a požadavky na oznamování
Členské státy stanoví správní postupy s cílem ověřit soulad
oznamujících provozovatelů platforem
s postupy náležité péče a požadavky na oznamování stanovenými v oddílech II a III.
D.
Správní postupy pro navazující opatření v případě, že
oznamující provozovatel platformy
oznámí neúplné nebo nepřesné informace
Členské státy stanoví postupy, jimiž se řídí navazující opatření s
oznamujícími provozovateli platforem
v případě, že jsou oznámené informace neúplné nebo nepřesné.
E.
Správní postup pro volbu jediného členského státu k oznamování
Pokud
oznamující provozovatel platformy
ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. a) splňuje některou z podmínek tam uvedených ve více než jednom členském státě, zvolí si k plnění svých oznamovacích povinností podle oddílu III jeden z těchto členských států.
Oznamující provozovatel platformy
oznámí svou volbu všem příslušným orgánům dotčených členských států.
F.
Správní postup pro jedinou registraci
oznamujícího provozovatele platformy
1.
Oznamující provozovatel platformy
ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. b) této přílohy se zaregistruje u příslušného orgánu kteréhokoli členského státu podle čl. 8ac odst. 4, jakmile zahájí svou činnost jako
provozovatel platformy
.
2.
Oznamující provozovatel platformy
sdělí členskému státu své jediné registrace tyto informace:
a)
název;
b)
poštovní adresu;
c)
elektronickou adresu včetně webových stránek;
d)
všechna
DIČ
vydaná
oznamujícímu provozovateli platformy
;
e)
prohlášení s informacemi o identifikaci tohoto
oznamujícího provozovatele platformy
pro účely DPH v Unii podle hlavy XII kapitoly 6 oddílu 2 a hlavy XII kapitoly 6 oddílu 3 směrnice Rady 2006/112/ES (
12
);
f)
členské státy, v nichž jsou
oznamovaní prodejci
rezidenty ve smyslu oddílu II pododdílu D.
3.
Oznamující provozovatel platformy
informuje členský stát jediné registrace o veškerých změnách v informacích poskytnutých podle pododdílu F bodu 2.
4.
Členský stát jediné registrace přidělí
oznamujícímu provozovateli platformy
individuální identifikační číslo a oznámí je elektronickými prostředky příslušným orgánům všech členských států.
5.
▼M8
Členský stát jediné registrace vyřadí
oznamujícího provozovatele platformy
z centrálního registru v těchto případech:
▼M7
a)
provozovatel platformy
oznámí danému členskému státu, že již nevykonává žádnou činnost jakožto
provozovatel platformy
;
b)
při neexistenci oznámení podle písmene a) existují důvody se domnívat, že činnost
provozovatele platformy
skončila;
c)
provozovatel platformy
již nesplňuje podmínky stanovené v oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. b);
d)
členský stát zrušil registraci u svého příslušného orgánu podle pododdílu F bodu 7.
6.
Každý členský stát neprodleně uvědomí Komisi o každém
provozovateli platformy
ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 4 písm. b), který zahájí svou činnost jako
provozovatel platformy
, aniž se zaregistroval podle tohoto odstavce.
Pokud
oznamující provozovatel platformy
nesplní povinnost registrace nebo pokud byla jeho registrace zrušena podle pododdílu F bodu 7 tohoto oddílu, přijmou členské státy, aniž je dotčen článek 25a, účinná, přiměřená a odrazující opatření k vymáhání dodržování předpisů v rámci své jurisdikce. Volba těchto opatření zůstává na uvážení členských států. Členské státy se rovněž vynasnaží koordinovat svá opatření zaměřená na vymáhání dodržování předpisů, včetně v krajním případě zabránění tomu, aby
oznamující provozovatel platformy
mohl působit v rámci Unie.
7.
Pokud
oznamující provozovatel platformy
nesplní oznamovací povinnost podle oddílu III pododdílu A bodu 3 této přílohy po dvou upomínkách ze strany členského státu jediné registrace, přijme tento členský stát, aniž je dotčen článek 25a, nezbytná opatření ke zrušení registrace
oznamujícího provozovatele platformy
podle čl. 8ac odst. 4. Registrace se zruší nejpozději po uplynutí 90 dnů, avšak nikoli před uplynutím 30 dnů po druhé upomínce.
▼M8
PŘÍLOHA VI
POŽADAVKY NA OZNAMOVÁNÍ, POSTUPY NÁLEŽITÉ PÉČE A JINÁ PRAVIDLA PRO OZNAMUJÍCÍ POSKYTOVATELE SLUŽEB SOUVISEJÍCÍCH S KRYPTOAKTIVY
Tato příloha stanoví požadavky na oznamování, postupy náležité péče a jiná pravidla, jež mají uplatňovat
oznamující poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy
, aby mohly členské státy sdělovat automatickou výměnou informace uvedené v článku 8ad.
Tato příloha rovněž stanoví pravidla a správní postupy, které mají mít členské státy zavedeny, aby zajistily účinné uplatňování a dodržování požadavků na oznamování a postupů náležité péče, které jsou v ní stanoveny.
ODDÍL I
POVINNOSTI OZNAMUJÍCÍCH POSKYTOVATELŮ SLUŽEB SOUVISEJÍCÍCH S KRYPTOAKTIVY
A.
Oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
ve smyslu oddílu IV pododdílu B bodu 3 podléhá v členském státě požadavkům na oznamování stanoveným v oddíle II a požadavkům na náležitou péči stanoveným v oddíle III:
1)
je-li
subjektem
povoleným členským státem v souladu s článkem 63 nařízení (EU) 2023/1114 nebo oprávněným poskytovat
služby související s kryptoaktivy
po oznámení členskému státu v souladu s článkem 60 nařízení (EU) 2023/1114 nebo
2)
není-li
subjektem
povoleným členským státem v souladu s článkem 63 nařízení (EU) 2023/1114 nebo oprávněným poskytovat
služby související s kryptoaktivy
po oznámení členskému státu v souladu s článkem 60 nařízení (EU) 2023/1114 a je-li:
a)
subjektem
nebo fyzickou osobou, která je rezidentem pro daňové účely v některém členském státě;
b)
subjektem
, který i) je založen nebo organizován podle práva některého členského státu a ii) má buď právní subjektivitu v některém členském státě, nebo má povinnost podávat daňové přiznání nebo informační přehledy k daním daňovým orgánům v některém členském státě, pokud jde o příjmy tohoto
subjektu
;
c)
subjektem
řízeným z některého členského státu nebo
d)
subjektem
nebo fyzickou osobou, která má v některém členském státě řádné místo podnikání.
B.
Oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
podléhá v členském státě požadavkům na oznamování stanoveným v oddíle II a požadavkům na náležitou péči stanoveným v oddíle III, pokud jde o
oznamované transakce
uskutečněné prostřednictvím
pobočky
nacházející se v členském státě.
C.
Oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
, který je
subjektem
, není povinen plnit požadavky na oznamování stanovené v oddíle II a požadavky na náležitou péči stanovené v oddíle III v členském státě, kterému podléhá podle pododdílu A bodu 2 písm. b), c) nebo d), pokud tyto požadavky plní v kterémkoli jiném členském státě nebo v
kvalifikované jurisdikci mimo Unii
na základě toho, že je v tomto členském státě nebo
kvalifikované jurisdikci mimo Unii
rezidentem pro daňové účely.
D.
Oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
, který je
subjektem
, není povinen plnit požadavky na oznamování stanovené v oddíle II a požadavky na náležitou péči stanovené v oddíle III v členském státě, kterému podléhá podle pododdílu A bodu 2 písm. c) nebo d), pokud tyto požadavky plní v kterémkoli jiném členském státě nebo v
kvalifikované jurisdikci mimo Unii
na základě toho, že je
subjektem
, který a) je založen nebo organizován podle práva takového členského státu nebo
kvalifikované jurisdikce mimo Unii
a b) má buď právní subjektivitu v daném jiném členském státě nebo
kvalifikované jurisdikci mimo Unii
, nebo má povinnost podávat daňové přiznání nebo informační přehledy k daním daňovým orgánům v daném jiném členském státě nebo
kvalifikované jurisdikci mimo Unii
, pokud jde o příjmy
subjektu
.
E.
Oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
, který je
subjektem
, není povinen plnit požadavky na oznamování stanovené v oddíle II a požadavky na náležitou péči stanovené v oddíle III v členském státě, kterému podléhá podle pododdílu A bodu 2 písm. d), pokud tyto požadavky plní v kterémkoli jiném členském státě nebo v
kvalifikované jurisdikci mimo Unii
na základě toho, že je z tohoto členského státu nebo
kvalifikované jurisdikce mimo Unii
řízen.
F.
Oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
, který je fyzickou osobou, není povinen plnit požadavky na oznamování stanovené v oddíle II a požadavky na náležitou péči stanovené v oddíle III v členském státě, kterému podléhá podle pododdílu A bodu 2 písm. d), pokud tyto požadavky plní v kterémkoli jiném členském státě nebo v
kvalifikované jurisdikci mimo Unii
na základě toho, že je v tomto členském státě nebo
kvalifikované jurisdikci mimo Unii
rezidentem pro daňové účely.
G.
Oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
není povinen plnit požadavky na oznamování stanovené v oddíle II a požadavky na náležitou péči stanovené v oddíle III v členském státě, kterému podléhá podle pododdílu A bodu 2 písm. a), b), c) nebo d), pokud některému členskému státu předložil oznámení ve formátu stanoveném daným členským státem potvrzující, že tyto požadavky plní na základě pravidel kteréhokoli jiného členského státu nebo
kvalifikované jurisdikce mimo Unii
podle kritérií, která jsou velmi podobná pododdílu A bodu 2 písm. a), b), c) nebo d).
H.
Oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
není povinen plnit požadavky na oznamování stanovené v oddíle II a požadavky na náležitou péči stanovené v oddíle III v členském státě, pokud jde o
oznamované transakce
, které uskutečňuje prostřednictvím
pobočky
v kterémkoli jiném členském státě nebo
kvalifikované jurisdikci mimo Unii
, jestliže tyto požadavky plní tato
pobočka
v kterémkoli jiném takovém členském státě nebo
kvalifikované jurisdikci mimo Unii
.
ODDÍL II
POŽADAVKY NA OZNAMOVÁNÍ
A.
Oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
ve smyslu oddílu I pododdílů A a B je povinen oznamovat informace stanovené v pododdíle B tohoto oddílu příslušnému orgánu členského státu, v němž podléhá požadavkům na oznamování v souladu s oddílem I.
B.
Oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
je povinen za každý příslušný kalendářní rok nebo jiné náležité oznamovací období a v souladu s povinnostmi
oznamujících poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy
stanovenými v oddíle I a postupy náležité péče stanovenými v oddíle III oznamovat následující informace týkající se jeho
uživatelů kryptoaktiv
, kteří jsou
oznamovanými uživateli
nebo jejichž
ovládající osoby
jsou
oznamovanými osobami
:
1)
jméno/název, adresu, členský stát nebo členské státy, jichž je rezidentem,
DIČ
a v případě fyzické osoby datum a místo narození každého
oznamovaného uživatele
a v případě jakéhokoli
subjektu
, který je po uplatnění postupů náležité péče stanovených v oddíle III identifikován jako
subjekt
mající jednu nebo několik
ovládajících osob
, která nebo které jsou
oznamovanou osobou
nebo
oznamovanými osobami
, název, adresu, členský stát nebo členské státy, jichž je rezidentem, a
DIČ
tohoto
subjektu
a jméno, adresu, členský stát nebo členské státy, jichž je rezidentem,
DIČ
a datum a místo narození každé
ovládající osoby
daného
subjektu
, která je
oznamovanou osobou
, jakož i úlohu či úlohy, na jejichž základě je každá taková
oznamovaná osoba ovládající osobou subjektu
;
bez ohledu na první pododstavec tohoto bodu platí, že pokud
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
podává oznámení příslušnému orgánu, které používá
identifikační službu
a spoléhá se na přímé potvrzení totožnosti a rezidence
oznamované osoby
prostřednictvím
identifikační služby
poskytované členským státem nebo Unií za účelem zjištění totožnosti a všech daňových rezidencí
oznamované osoby
, jsou informacemi, jež mají být o
oznamované osobě
oznámeny, jméno/název, identifikátor nebo identifikátory
identifikační služby
a členský stát nebo členské státy, které je vydaly, jakož i úloha či úlohy, na jejichž základě je každá
oznamovaná osoba ovládající osobou subjektu
;
2)
jméno/název, adresu,
DIČ
, a je-li k dispozici, individuální identifikační číslo uvedené v čl. 8ad odst. 7 a celosvětový identifikační kód právnické osoby
oznamujícího poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy
;
3)
u každého druhu
oznamovaného kryptoaktiva
, s nímž
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
během příslušného kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období uskutečnil
oznamované transakce
, je-li to relevantní:
a)
celý název druhu
oznamovaného kryptoaktiva
;
b)
úhrnnou hrubou zaplacenou částku, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných transakcí
u nabytí za
fiat měnu
;
c)
úhrnnou hrubou obdrženou částku, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných transakcí
u prodejů za
fiat měnu
;
d)
úhrnnou reálnou tržní hodnotu, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných transakcí
u nabytí za jiná
oznamovaná kryptoaktiva
;
e)
úhrnnou reálnou tržní hodnotu, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných transakcí
u prodejů za jiná
oznamovaná kryptoaktiva
;
f)
úhrnnou reálnou tržní hodnotu, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných maloobchodních platebních transakcí
;
g)
úhrnnou reálnou tržní hodnotu, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných transakcí
, s rozdělením podle druhu převodu, pokud je
oznamujícímu poskytovateli služeb souvisejících s kryptoaktivy
znám, u
převodů
ve prospěch
oznamovaného uživatele
, na které se nevztahují písmena b) a d);
h)
úhrnnou reálnou tržní hodnotu, úhrnný počet jednotek a počet
oznamovaných transakcí
, s rozdělením podle druhu převodu, pokud je
oznamujícímu poskytovateli služeb souvisejících s kryptoaktivy znám
, u
převodů
od
oznamovaného uživatele
, na které se nevztahují písmena c), e) a f), a
▼C4
i)
úhrnnou reálnou tržní hodnotu, jakož i úhrnný počet jednotlivých převodů uskutečněných
oznamujícím poskytovatelem služeb souvisejících s kryptoaktivy
na adresy distribuovaného registru ve smyslu čl. 3 bodu 18 nařízení (EU) 2023/1113, o nichž není známo, že by byly spojeny s poskytovatelem služeb souvisejících s virtuálními aktivy nebo finanční institucí.
▼M8
Pro účely písmen b) a c) se zaplacená nebo obdržená částka vykazuje ve
fiat měně
, ve které byla zaplacena nebo obdržena. V případě, že byly částky zaplaceny nebo obdrženy ve více
fiat měnách
, vykazují se v jediné měně, přičemž přepočet se provádí v okamžiku každé
oznamované transakce
způsobem, který
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
důsledně uplatňuje.
Pro účely písmen d) až i) se reálná tržní hodnota určuje a vykazuje v jediné měně, přičemž ocenění se provádí v okamžiku každé
oznamované transakce
způsobem, který
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
důsledně uplatňuje.
V oznamovaných informacích musí být uvedena
fiat měna
, v níž jsou jednotlivé částky vykazovány.
C.
Bez ohledu na pododdíl B bod 1 nemusí být oznamováno místo narození, ledaže je
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
jinak povinen jej získat a oznámit podle domácího práva.
D.
Informace vyjmenované v pododdíle B se oznamují ročně v kalendářním roce následujícím po roce, ke kterému se vztahují. První informace se oznamují za příslušný kalendářní rok nebo jiné náležité oznamovací období od 1. ledna 2026.
E.
Bez ohledu na pododdíly A a D tohoto oddílu není
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
ve smyslu oddílu I pododdílu A bodu 2 písm. a), b), c) nebo d) povinen poskytovat informace stanovené v pododdíle B tohoto oddílu, pokud jde o
oznamovaného uživatele
nebo
ovládající osobu
, u níž plní oznamování těchto informací v jurisdikci mimo Unii, na kterou se vztahuje
platná kvalifikační dohoda mezi příslušnými orgány
s členským státem rezidence tohoto
oznamovaného uživatele
nebo
ovládající osoby
.
ODDÍL III
POSTUPY NÁLEŽITÉ PÉČE
Uživatel kryptoaktiv
je považován za
oznamovaného uživatele
ode dne, kdy je jako takový identifikován na základě postupů náležité péče popsaných v tomto oddíle.
A.
Postupy náležité péče pro
uživatele kryptoaktiv z řad fyzických osob
Pro účely určení, zda je
uživatel kryptoaktiv z řad fyzických osob
oznamovaným uživatelem, se použijí tyto postupy.
1.
Při vzniku vztahu s
uživatelem kryptoaktiv z řad fyzických osob
, nebo s ohledem na
dříve existující uživatele kryptoaktiv z řad fyzických
osob do 1. ledna 2027, získá
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
čestné prohlášení, které mu umožní určit rezidenci či rezidence daného
uživatele kryptoaktiv z řad fyzických osob
pro daňové účely, a potvrdí dostatečnost tohoto čestného prohlášení na základě informací, které získal, včetně veškeré dokumentace shromážděné podle
postupů hloubkové kontroly klienta
.
2.
Jestliže u
uživatele kryptoaktiv z řad fyzických osob
kdykoli dojde ke změně okolností, v jejímž důsledku se
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
dozví nebo má důvod předpokládat, že původní čestné prohlášení je nesprávné nebo nespolehlivé, nesmí
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
spoléhat na původní čestné prohlášení a musí získat platné čestné prohlášení nebo odůvodněné vysvětlení a ve vhodných případech dokumentaci dokládající platnost původního čestného prohlášení.
B.
Postupy náležité péče pro
uživatele kryptoaktiv z řad subjektů
Pro účely určení, zda je
uživatel kryptoaktiv z řad subjektů oznamovaným uživatelem
nebo
subjektem
jiným než
vyňatou osobou
nebo
aktivním subjektem
, který má jednu nebo více
ovládajících osob
, jež jsou
oznamovanými osobami
, se použijí tyto následující postupy.
1.
Určení, zda je
uživatel kryptoaktiv z řad subjektů oznamovanou osobou
.
a)
Při vzniku vztahu s
uživatelem kryptoaktiv z řad subjektů
, nebo s ohledem na
dříve existující uživatele kryptoaktiv z řad subjektů
do 1. ledna 2027, získá
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
čestné prohlášení, které mu umožní určit rezidenci či rezidence
uživatele kryptoaktiv z řad subjektů
pro daňové účely, a potvrdí dostatečnost tohoto čestného prohlášení na základě informací, které získal, včetně veškeré dokumentace shromážděné podle
postupů hloubkové kontroly klienta
. Jestliže
uživatel kryptoaktiv z řad subjektů
prohlásí, že není nikde rezidentem pro daňové účely, může vzít
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
v potaz místo skutečného vedení nebo adresu hlavního sídla subjektu a podle nich určit, kde je
uživatel kryptoaktiv z řad subjektů
rezidentem.
b)
Jestliže z čestného prohlášení vyplývá, že
uživatel kryptoaktiv z řad subjektů
je rezidentem členského státu, nakládá
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
s tímto uživatelem jako s
oznamovaným uživatelem
, pokud na základě čestného prohlášení nebo informací, které má k dispozici nebo které jsou veřejně dostupné, odůvodněně neurčí, že
uživatel kryptoaktiv z řad subjektů
je
vyňatou osobou
.
2.
Určení, zda má
subjekt
jednu nebo více
ovládajících osob
, jež jsou
oznamovanými osobami
. U
uživatele kryptoaktiv z řad subjektů
, který není
vyňatou osobou
,
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
určí, zda má tento uživatel jednu nebo více
ovládajících osob
, jež jsou
oznamovanými osobami
, pokud na základě čestného prohlášení
uživatele kryptoaktiv z řad subjektů
neurčí, že je tento uživatel
aktivním subjektem
.
a)
Určení
ovládajících osob uživatele kryptoaktiv z řad subjektů
. Pro účely určení
ovládajících osob uživatele kryptoaktiv z řad subjektů
může
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
využít informace shromážděné a uchovávané podle
postupů hloubkové kontroly klienta
, pokud jsou tyto postupy v souladu se směrnicí (EU) 2015/849. Pokud
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
nemá právní povinnost uplatňovat
postupy hloubkové kontroly klienta
, které jsou v souladu se směrnicí (EU) 2015/849, uplatňuje pro účely určení
ovládajících osob
velmi podobné postupy.
b)
Určení, zda je
ovládající osoba uživatele kryptoaktiv z řad subjektů oznamovanou osobou
. Pro účely určení, zda je
ovládající osoba oznamovanou osobou
, využívá
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
čestné prohlášení
uživatele kryptoaktiv z řad subjektů
nebo dané
ovládající osoby
, které mu umožní určit rezidenci či rezidence
ovládající osoby
pro daňové účely, a potvrdí dostatečnost tohoto čestného prohlášení na základě informací, které získal, včetně veškeré dokumentace shromážděné v souladu s
postupy hloubkové kontroly klienta
.
3.
Jestliže u
uživatele kryptoaktiv z řad subjektů
nebo jeho
ovládajících osob
kdykoli dojde ke změně okolností, v jejímž důsledku se
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
dozví nebo má důvod předpokládat, že původní čestné prohlášení je nesprávné nebo nespolehlivé, nesmí
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
spoléhat na původní čestné prohlášení a musí získat platné čestné prohlášení nebo odůvodněné vysvětlení a ve vhodných případech dokumentaci dokládající platnost původního čestného prohlášení.
C.
Požadavky na platnost čestných prohlášení
1.
Čestné prohlášení poskytnuté
uživatelem kryptoaktiv z řad fyzických osob
nebo
ovládající osobou
je platné, pouze pokud je podepsáno nebo jinak potvrzeno daným
uživatelem kryptoaktiv z řad fyzických osob
nebo
ovládající osobou
, je datováno nejpozději v den přijetí a obsahuje následující informace týkající se
uživatele kryptoaktiv z řad fyzických osob
nebo
ovládající osoby
:
a)
jméno a příjmení;
b)
adresu bydliště;
c)
členský stát nebo členské státy, jichž jsou rezidentem pro daňové účely;
d)
u každé
oznamované osoby DIČ
pro každý členský stát;
e)
datum narození.
2.
Čestné prohlášení poskytnuté
uživatelem kryptoaktiv z řad subjektů
je platné, pouze pokud je podepsáno nebo jinak potvrzeno
uživatelem kryptoaktiv z řad subjektů
, je datováno nejpozději v den přijetí a obsahuje následující informace týkající se
uživatele kryptoaktiv z řad subjektů
:
a)
oficiální název;
b)
adresu;
c)
členský stát nebo členské státy, jichž je rezidentem pro daňové účely;
d)
u každé
oznamované osoby DIČ
pro každý členský stát;
e)
v případě
uživatele kryptoaktiv z řad subjektů
, který není ani
aktivním subjektem
, ani
vyňatou osobou
, informace popsané v bodě 1 pro každou
ovládající osobu uživatele kryptoaktiv z řad subjektů
, ledaže tato
ovládající osoba
poskytla čestné prohlášení podle bodu 1, jakož i úlohu či úlohy, na jejichž základě je každá
oznamovaná osoba ovládající osobou subjektu
, pokud to již nebylo určeno na základě
postupů hloubkové kontroly klienta
;
f)
v příslušných případech informace o kritériích, která splňuje, aby mohl být považován za
aktivní subjekt
nebo
vyňatou osobu
.
D.
Obecné požadavky na náležitou péči
1.
Oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
, který je zároveň
finanční institucí
pro účely této směrnice, se může pro účely postupů náležité péče podle tohoto oddílu spoléhat na postupy náležité péče provedené podle oddílů IV a VI přílohy I. Může rovněž využít čestné prohlášení, které již bylo shromážděno pro jiné daňové účely, za předpokladu, že takové čestné prohlášení splňuje požadavky stanovené v pododdíle C tohoto oddílu.
2.
Oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
se může při plnění povinností náležité péče stanovené v tomto oddíle III spoléhat na třetí stranu, avšak odpovědnost za jejich splnění nese i nadále sám.
ODDÍL IV
DEFINOVANÉ POJMY
Níže uvedené pojmy mají tento význam:
A.
Oznamované kryptoaktivum
1.
„
Kryptoaktivem
“ se rozumí kryptoaktivum ve smyslu čl. 3 odst. 1 bodu 5 nařízení (EU) 2023/1114.
2.
„
Digitální měnou centrální banky
“ se rozumí jakákoli digitální
fiat měna
vydaná
centrální bankou
nebo jiným měnovým orgánem.
3.
„
Centrální bankou
“ se rozumí instituce, která je ze zákona nebo z rozhodnutí vlády nejvyšším orgánem – jiným než samotnou vládou dané jurisdikce – vydávajícím nástroje určené pro oběh jako měna. Tato instituce může zahrnovat zařízení, které je od vlády dané jurisdikce odděleno, bez ohledu na to, zda je zcela nebo zčásti vlastněno jurisdikcí.
4.
„
Oznamovaným kryptoaktivem
“ se rozumí jakékoli
kryptoaktivum
jiné než
digitální měna centrální banky
,
elektronické peníze
nebo jakékoli
kryptoaktivum
, u něhož
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
náležitým způsobem určil, že je nelze použít pro účely plateb nebo investic.
5.
Pro účely této přílohy se „
elektronickými penězi
“ rozumí jakékoli
kryptoaktivum
, které:
a)
je digitálním zachycením jediné
fiat měny
;
b)
je vydáno při přijetí peněžních prostředků za účelem provádění platebních transakcí;
c)
představuje pohledávku vůči vydavateli denominovanou ve stejné
fiat měně
;
d)
je přijímáno při platbě fyzickou nebo právnickou osobou jinou, než je vydavatel, a
e)
lze na základě právních požadavků, kterým vydavatel podléhá, na žádost držitele daného produktu kdykoli zpětně vyměnit v nominální hodnotě vůči téže
fiat měně
.
Termín „
elektronické peníze
“ nezahrnuje produkt vytvořený výhradně za účelem usnadnit převod peněžních prostředků od zákazníka jiné osobě na základě pokynů zákazníka. Produkt není vytvořen výhradně za účelem usnadnit převod peněžních prostředků, pokud jsou v rámci běžné činnosti převádějícího
subjektu
peněžní prostředky spojené s takovým produktem drženy déle než 60 dnů po obdržení pokynů k usnadnění převodu nebo, pokud nejsou obdrženy žádné pokyny, po obdržení peněžních prostředků.
B.
Oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
1.
„
Poskytovatelem služeb souvisejících s kryptoaktivy
“ se rozumí poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy ve smyslu čl. 3 odst. 1 bodu 15 nařízení (EU) 2023/1114.
2.
„
Provozovatelem kryptoaktiv
“ se rozumí poskytovatel, který poskytuje
služby související s kryptoaktivy
, jiný než
poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
.
3.
„
Oznamujícím poskytovatelem služeb souvisejících s kryptoaktivy
“ se rozumí jakýkoli
poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
a jakýkoli
provozovatel kryptoaktiv
, který poskytuje jednu nebo více
služeb souvisejících s kryptoaktivy
, při nichž uskutečňuje
směnné transakce
pro
oznamovaného uživatele
nebo v jeho zastoupení.
4.
„
Službou související s kryptoaktivy
“ se rozumí služba související s kryptoaktivy ve smyslu čl. 3 odst. 1 bodu 16 nařízení (EU) 2023/1114, včetně tzv. stakingu a půjček.
C.
Oznamovaná transakce
1.
„
Oznamovanou transakcí
“ se rozumí jakákoli:
a)
směnná transakce
a
b)
převod oznamovaných kryptoaktiv.
2.
„
Směnnou transakcí
“ se rozumí jakákoli:
a)
směna mezi
oznamovanými kryptoaktivy
a
fiat měnami
a
b)
směna v rámci jedné formy nebo mezi více formami
oznamovaných kryptoaktiv
.
3.
„
Oznamovanou maloobchodní platební transakcí
“ se rozumí
převod oznamovaných kryptoaktiv
jako úhrady za zboží nebo služby v hodnotě vyšší než 50 000  USD nebo ekvivalentní částky v jiné měně.
4.
„
Převodem
“ se rozumí transakce, při níž dochází k přesunu
oznamovaného kryptoaktiva
z adresy nebo na adresu
kryptoaktiv
či z účtu nebo na účet
kryptoaktiv
jednoho
uživatele kryptoaktiv
, které nejsou vedeny
oznamujícím poskytovatelem služeb souvisejících s kryptoaktivy
jménem téhož
uživatele kryptoaktiv
, přičemž
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
na základě znalostí, které má k dispozici v době transakce, nemůže určit, že se jedná o
směnnou transakci
.
5.
„
Fiat měnou
“ se rozumí úřední měna jurisdikce vydaná jurisdikcí nebo
centrální bankou
či měnovým orgánem určeným jurisdikcí, která je reprezentována fyzickými bankovkami nebo mincemi nebo penězi v různých digitálních formách, včetně bankovních rezerv a
digitálních měn centrálních bank
. Tento termín zahrnuje rovněž peníze komerčních bank a produkty elektronických peněz (
elektronické peníze
).
D.
Oznamovaný uživatel
1.
„
Oznamovaným uživatelem
“ se rozumí
uživatel kryptoaktiv
, který je
oznamovanou osobou
a je rezidentem členského státu.
2.
„
Uživatelem kryptoaktiv
“ se rozumí fyzická osoba či
subjekt
, který je zákazníkem
oznamujícího poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy
za účelem provádění
oznamovaných transakcí
. Fyzická osoba nebo
subjekt
jiný než
finanční instituce
nebo
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
, které jednají jako
uživatel kryptoaktiv
ve prospěch jiné fyzické osoby nebo subjektu či jejich jménem jakožto zástupce, schovatelský správce, zmocněnec, osoba s podpisovým právem, investiční poradce nebo zprostředkovatel, se za
uživatele kryptoaktiv
nepovažují a za
uživatele kryptoaktiv
se považují daná jiná fyzická osoba nebo
subjekt
. Pokud
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
poskytuje službu, při níž uskutečňuje
oznamované maloobchodní platební transakce
pro obchodníka nebo v jeho zastoupení, považuje
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
za
uživatele kryptoaktiv
ve vztahu k takové
oznamované maloobchodní platební transakci
také zákazníka, který je protistranou obchodníka, je-li
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
povinen ověřit totožnost takového zákazníka z titulu
oznamované maloobchodní platební transakce
podle vnitrostátních pravidel boje proti praní peněz.
3.
„
Uživatelem kryptoaktiv z řad fyzických osob
“ se rozumí
uživatel kryptoaktiv
, který je fyzickou osobou.
4.
„
Dříve existujícím uživatelem kryptoaktiv z řad fyzických osob
“ se rozumí
uživatel kryptoaktiv z řad fyzických osob
, který má zavedený vztah s oznamujícím poskytovatelem služeb souvisejících s kryptoaktivy k 31. prosinci 2025.
5.
„
Uživatelem kryptoaktiv z řad subjektů
“ se rozumí
uživatel kryptoaktiv
, který je
subjektem
.
6.
„
Dříve existujícím uživatelem kryptoaktiv z řad subjektů
“ se rozumí
uživatel kryptoaktiv z řad subjektů
, který má zavedený vztah s
oznamujícím poskytovatelem služeb souvisejících s kryptoaktivy
k 31. prosinci 2025.
7.
„
Oznamovanou osobou
“ se rozumí
osoba z členského státu
jiná než
vyňatá osoba
.
8.
„
Osobou z členského státu
“ se s ohledem na každý členský stát rozumí
subjekt
nebo fyzická osoba, která jsou rezidentem kteréhokoli členského státu podle daňové legislativy uvedeného členského státu, nebo pozůstalost po zesnulém, který byl rezidentem kteréhokoli jiného členského státu. Pro tyto účely se se
subjektem
typu osobní společnosti (partnership), osobní společnosti s ručením omezeným nebo obdobného právního uspořádání, který není rezidentem pro daňové účely, nakládá jako s rezidentem jurisdikce, v níž sídlí skutečné vedení tohoto
subjektu
.
9.
„
Ovládajícími osobami
“ se rozumějí fyzické osoby, které mají kontrolu nad
subjektem
. V případě svěřenského fondu se tímto termínem rozumí zakladatel, správce svěřenského majetku, případná osoba vykonávající dohled nad správou fondu, obmyšlený nebo skupina obmyšlených a jakákoli jiná fyzická osoba mající nejvyšší faktickou kontrolu nad svěřenským fondem, a v případě právního uspořádání, které není svěřenským fondem, se tímto termínem rozumějí osoby v rovnocenném nebo obdobném postavení. Pokud jde o
oznamujícího poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy
, musí být termín „
ovládající osoby
“ vykládán způsobem, který je v souladu s pojmem „skutečný majitel“ ve smyslu čl. 3 bodu 6 směrnice (EU) 2015/849.
10.
„
Aktivním subjektem
“ se rozumí jakýkoli
subjekt
, který splňuje některé z těchto kritérií:
a)
méně než 50 % hrubého příjmu
subjektu
za předchozí kalendářní rok nebo jiné náležité oznamovací období je pasivním příjmem a méně než 50 % aktiv držených
subjektem
během předchozího kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období jsou aktiva, která vytvářejí pasivní příjmy nebo jsou za účelem jejich vytváření držena;
b)
všechny podstatné činnosti
subjektu
spočívají v držení všech nebo části vlastnických akcií jedné nebo několika dceřiných společností, které se zabývají obchodem nebo podnikáním, které je jiné než podnikání finanční instituce, nebo v poskytování financování a služeb takovým dceřiným společnostem, s tou výjimkou, že
subjekt
tento status nezíská, jestliže funguje nebo se prezentuje jako investiční fond, například jako soukromý akciový fond, rizikový kapitálový fond, fond zadlužených akvizičních struktur nebo některý investiční nástroj, jehož účelem je akvizice nebo financování společností a poté držení účastí v těchto společnostech ve formě kapitálových aktiv pro investiční účely;
c)
subjekt
ještě neprovozuje podnikání a nemá žádnou předcházející provozní historii, ale investuje kapitál do aktiv s úmyslem provozovat jinou činnost, než je činnost
finanční instituce
, za předpokladu, že není způsobilý pro tuto výjimku po uplynutí 24 měsíců po datu počátečního uspořádání
subjektu
;
d)
subjekt
v uplynulých pěti letech nebyl
finanční institucí
a probíhá likvidace jeho majetku nebo jeho reorganizace s cílem dále vykonávat nebo znovu začít činnost v podnikání jiném, než je podnikání
finanční instituce
;
e)
subjekt
se primárně zabývá finančními a zajišťovacími transakcemi s
propojenými subjekty
, které nejsou
finančními institucemi
, nebo pro tyto
subjekty
a neposkytuje financování ani zajišťovací služby žádnému
subjektu
, který není
propojeným subjektem
, za předpokladu, že skupina jakýchkoli takových
propojených subjektů
se primárně zabývá jiným podnikáním, než je podnikání
finanční instituce
, nebo
f)
subjekt
splňuje všechny tyto požadavky:
i)
je zřízen a provozován ve své jurisdikci, kde je rezidentem, výhradně pro náboženské, charitativní, vědecké, umělecké, kulturní, sportovní nebo vzdělávací účely; nebo je zřízen a provozován ve své jurisdikci, kde je rezidentem, a je profesní organizací, obchodním spolkem, obchodní komorou, odborovou organizací, zemědělskou nebo zahradnickou organizací, občanským spolkem nebo organizací provozovanou výhradně za účelem podpory sociální péče;
ii)
v jurisdikci, kde je rezidentem, je osvobozen od daně z příjmů;
iii)
nemá žádné akcionáře ani členy s vlastnickými nebo majetkovými účastmi na jeho příjmech nebo majetku;
iv)
příslušné právní předpisy jurisdikce, kde je rezidentem, nebo dokumenty o zřízení
subjektu
nepovolují, aby jakékoli příjmy nebo majetek
subjektu
byly rozděleny nebo využity ve prospěch soukromé osoby nebo necharitativního
subjektu
, s výjimkou vykonávání charitativních činností
subjektu
nebo provádění plateb přiměřené kompenzace za poskytnuté služby nebo plateb představujících přiměřenou tržní hodnotu majetku, který
subjekt
zakoupil, a
v)
příslušné právní předpisy jurisdikce, kde je rezidentem, nebo dokumenty o zřízení
subjektu
vyžadují, aby po likvidaci nebo zániku
subjektu
byl všechen jeho majetek distribuován
vládnímu subjektu
nebo jiné neziskové organizaci, nebo aby připadl vládě jurisdikce, kde je
subjekt
rezidentem, nebo jakémukoli dílčímu územnímu celku takové jurisdikce.
E.
Vyňatá osoba
1.
„
Vyňatou osobou
“ se rozumí:
a)
subjekt
, jehož akcie jsou pravidelně obchodovány na jednom nebo více zavedených trzích s cennými papíry;
b)
jakýkoli subjekt, který je propojeným subjektem se subjektem podle písmene a);
c)
vládní subjekt;
d)
mezinárodní organizace;
e)
centrální banka
nebo
f)
finanční instituce
jiná než
investiční subjekt
podle bodu 5 písm. b).
2.
„
Finanční institucí
“ se rozumí
schovatelská instituce
,
depozitní instituce
,
investiční subjekt
nebo
specifikovaná pojišťovna
.
3.
„
Schovatelskou institucí
“ se rozumí jakýkoli
subjekt
, jehož podstatnou část podnikání představuje držení
finančního majetku
na účet jiného.
Subjekt
drží
finanční majetek
na účet jiného jako podstatnou část svého podnikání tehdy, jestliže hrubý příjem tohoto
subjektu
přičitatelný držení
finančního majetku
a poskytování souvisejících finančních služeb činí alespoň 20 % jeho hrubého příjmu za kratší z těchto období: i) období tří let končící 31. prosincem (nebo posledním dnem účetního období, které není kalendářním rokem) před rokem, v němž je proveden výpočet, nebo ii) období existence
subjektu
.
4.
„
Depozitní institucí
“ se rozumí jakýkoli
subjekt
, který:
a)
přijímá vklady v rámci běžných bankovních služeb nebo podobného podnikání nebo
b)
drží
elektronické peníze
nebo
digitální měny centrální banky
ve prospěch zákazníků.
5.
„
Investičním subjektem
“ se rozumí jakýkoli
subjekt
:
a)
který v rámci svého podnikání vykonává primárně jednu nebo několik z níže uvedených činností nebo operací pro zákazníka nebo v jeho zastoupení:
i)
obchodování s nástroji peněžního trhu (šeky, směnkami, vkladovými certifikáty, deriváty atd.), měnami, měnovými, úrokovými a indexovými nástroji, převoditelnými cennými papíry nebo s komoditními futures;
ii)
individuální nebo kolektivní správu portfolia nebo
iii)
jiné investování, správu nebo obhospodařování
finančního majetku
, peněžních prostředků nebo
oznamovaných kryptoaktiv
v zastoupení jiných osob, nebo
b)
jehož hrubý příjem pochází primárně z investic, reinvestic nebo obchodování s
finančním majetkem
nebo
oznamovanými kryptoaktivy
, pokud je
subjekt
řízen jiným
subjektem
, jenž je
depozitní institucí
,
schovatelskou institucí
,
specifikovanou pojišťovnou
nebo
investičním subjektem
podle písmene a).
Se
subjektem
se nakládá jako s tím, který v rámci svého podnikání vykonává primárně jednu nebo několik činností uvedených v pododdíle E bodě 5 písm. a) nebo jehož hrubý příjem pochází primárně z investic, reinvestic nebo obchodování s
finančním majetkem
nebo
oznamovanými kryptoaktivy
za účelem uvedeným v pododdíle E bodě 5 písm. b), jestliže hrubý příjem
subjektu
pocházející z příslušných činností činí alespoň 50 % jeho hrubého příjmu za kratší z těchto období: i) období tří let končící 31. prosincem před rokem, v němž je proveden výpočet, nebo ii) období existence
subjektu
.
Pro účely pododdílu E bodu 5 písm. a) podbodu iii) pojem „jiné investování, správa nebo obhospodařování
finančního majetku
, peněžních prostředků nebo
oznamovaných kryptoaktiv
v zastoupení jiných osob“ nezahrnuje poskytování služeb uskutečňujících
směnné transakce
pro zákazníka nebo v jeho zastoupení. Termín „
investiční subjekt
“ nezahrnuje
subjekt
, který je
aktivním subjektem
, protože splňuje kterékoli z kritérií uvedených v pododdíle D bodě 10 písm. b) až e).
Tento bod je třeba vykládat způsobem, který je v souladu s obdobným zněním uvedeným v definici „finanční instituce“ v čl. 3 bodě 2 směrnice (EU) 2015/849.
6.
„
Specifikovanou pojišťovnou
“ se rozumí jakýkoli
subjekt
, který je pojišťovnou (nebo holdingovou společností pojišťovny), jež uzavírá
pojistnou smlouvu s kapitálovou hodnotou
nebo
smlouvu o pojištění důchodu
nebo je povinna provádět platby týkající se takových smluv.
7.
„
Vládním subjektem
“ se rozumí vláda jurisdikce, jakýkoli dílčí územní celek jurisdikce (což pro vyloučení pochybností zahrnuje stát, kraj, okres nebo obec) nebo jakákoli agentura či zařízení zcela vlastněné jurisdikcí nebo kteroukoli jednou či více z výše uvedených možností. Tato kategorie se skládá z nedílných součástí, ovládaných subjektů a dílčích územních celků jurisdikce.
a)
„Nedílnou součástí“ jurisdikce se rozumí jakákoli osoba, organizace, agentura, úřad, fond, zařízení nebo jiný orgán bez ohledu na jeho označení, který představuje vládní orgán jurisdikce. Čisté příjmy vládního orgánu musí být připisovány na jeho vlastní účet nebo na jiné účty jurisdikce, přičemž žádná jejich část neplyne ve prospěch jakékoli soukromé osoby. Nedílnou součástí není žádná fyzická osoba, která je panovníkem, státním úředníkem nebo administrativním pracovníkem jednajícím jako soukromá osoba nebo ve svém osobním zájmu.
b)
„Ovládaným subjektem“ se rozumí
subjekt
, který je formálně oddělen od jurisdikce nebo jinak představuje samostatný právní subjekt, za předpokladu, že:
i)
subjekt
je přímo nebo prostřednictvím jednoho nebo několika ovládaných subjektů zcela vlastněn a ovládán jedním nebo několika
vládními subjekty
;
ii)
čisté příjmy
subjektu
jsou připisovány na jeho vlastní účet nebo na účty jednoho nebo více
vládních subjektů
, přičemž žádná jejich část neplyne ve prospěch jakékoli soukromé osoby, a
iii)
majetek
subjektu
po jeho zrušení přejde na jeden nebo více
vládních subjektů
.
c)
Příjem neplyne ve prospěch soukromých osob, jestliže jsou zamýšlenými příjemci vládního programu a činnosti programu jsou vykonávány pro širokou veřejnost s ohledem na obecné blaho nebo souvisejí se správou určité fáze vlády. Bez ohledu na výše uvedené se však příjem považuje za příjem plynoucí ve prospěch soukromých osob, plyne-li z využívání vládního subjektu k podnikání, například podnikání v oblasti obchodního bankovnictví, jsou-li v rámci tohoto podnikání poskytovány finanční služby soukromým osobám.
8.
„
Mezinárodní organizací
“ se rozumí jakákoli mezinárodní organizace nebo jí zcela vlastněná agentura či zařízení. Tato kategorie zahrnuje jakoukoli mezivládní organizaci (včetně nadnárodních):
a)
která se skládá především z vlád;
b)
která má s členským státem uzavřenu platnou dohodu o sídle nebo obdobnou dohodu a
c)
jejíž příjem neplyne ve prospěch soukromých osob.
9.
„
Finanční majetek
“ zahrnuje cenné papíry (například akciový podíl ve společnosti, podíl nebo skutečné vlastnictví v osobní společnosti s velkým množstvím společníků nebo ve veřejně obchodované osobní společnosti nebo svěřenském fondu, směnka, dluhopis, dlužní úpis nebo jiný doklad o dluhu), podíl společníka, komoditu, swap (například úrokové swapy, měnové swapy, bazické swapy, úrokové stropy, úrokové floory, komoditní swapy, akciové swapy, swapy založené na akciovém indexu nebo podobné deriváty),
pojistné smlouvy
nebo
smlouvy o pojištění důchodu
nebo jakýkoli jiný podíl (včetně futures, forwardů či opcí) v cenných papírech,
oznamovaných kryptoaktivech
, podílu společníka, komoditě, swapu,
pojistné smlouvě
nebo
smlouvě o pojištění důchodu
. Termín „
finanční majetek
“ nezahrnuje přímý podíl na nemovitém majetku, který není vázán na dluh.
10.
„
Majetkovou účastí
“ se v případě osobní společnosti (partnership), která je
finanční institucí
, rozumí kapitálová účast nebo účast na výnosech z účasti v této osobní společnosti. V případě svěřenského fondu, který je
finanční institucí
, se
majetkovou účastí
rozumí účast držená jakoukoli osobou pokládanou za zakladatele nebo obmyšleného všech nebo části prostředků ve svěřenském fondu, nebo jakoukoli jinou fyzickou osobou mající nejvyšší faktickou kontrolu nad svěřenským fondem.
Oznamovaná osoba
je pokládána za obmyšleného svěřenského fondu, jestliže má právo přímo nebo nepřímo (například prostřednictvím zmocněnce) pobírat stanovený výnos nebo může přímo nebo nepřímo pobírat výnos ze svěřenského fondu podle volného uvážení.
11.
„
Pojistnou smlouvou
“ se rozumí smlouva (jiná než
smlouva o pojištění důchodu
), kterou se pojistitel zavazuje vyplatit částku v případě vzniku specifikované pojistné události zahrnující smrt, nemoc, úraz, odpovědnost nebo škodu na majetku.
12.
„
Smlouvou o pojištění důchodu
“ se rozumí smlouva, kterou se pojistitel zavazuje vyplácet určitou částku po určité období, které je zcela nebo zčásti určeno podle předpokládané délky života jedné nebo více osob. Tento termín rovněž zahrnuje smlouvu, která se považuje za
smlouvu o pojištění důchodu
podle práva nebo praxe členského státu nebo jiné jurisdikce, kde byla smlouva uzavřena, a kterou se pojistitel zavazuje vyplácet určitou částku po dobu několika let.
13.
„
Pojistnou smlouvou s kapitálovou hodnotou
“ se rozumí
pojistná smlouva
(jiná než zajišťovací smlouva uzavřená mezi dvěma pojišťovnami), která má
kapitálovou hodnotu
.
14.
„
Kapitálovou hodnotou
“ se rozumí vyšší z těchto částek: i) částka, na kterou má nárok pojistník v případě odkupu nebo ukončení smlouvy (bez odečtení jakýchkoli poplatků za odkup nebo půjčky z kapitálové hodnoty), a ii) částka, kterou si pojistník může vypůjčit podle smlouvy. Bez ohledu na výše uvedené termín „
kapitálová hodnota
“ nezahrnuje částku splatnou podle
pojistné smlouvy
:
a)
výhradně v důsledku smrti fyzické osoby kryté smlouvou o životním pojištění;
b)
jako plnění v případě újmy na zdraví nebo nemoci nebo jiné plnění, které kompenzuje ekonomickou ztrátu vyvolanou pojistnou událostí;
c)
jako zpětnou úhradu dříve zaplaceného pojistného (minus náklady na pojištění bez ohledu na jejich skutečné uplatnění) pojistníkovi podle
pojistné smlouvy
(jiné než smlouvy o investičním životním pojištění nebo smlouvy o pojištění důchodu) z důvodu zrušení nebo ukončení smlouvy, snížení pojistného rizika v době účinnosti pojistné smlouvy nebo vyplývající z nového stanovení pojistného z důvodu opravy účetní nebo jiné podobné chyby;
d)
jako dividendu pojistníka (mimo dividendu při ukončení pojištění) za předpokladu, že se dividenda vztahuje k
pojistné smlouvě
, ze které lze vyplatit pouze plnění podle písmene b), nebo
e)
jako vrácení zálohy pojistného nebo splátky pojistného na
pojistnou smlouvu
, za kterou je pojistné hrazeno alespoň ročně, jestliže částka zálohy pojistného nebo splátky pojistného nepřevyšují následující roční pojistné splatné na základě této smlouvy.
F.
Různé
1.
„
Postupy hloubkové kontroly klient
a“ se rozumějí postupy hloubkové kontroly klienta
oznamujícího poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy
podle směrnice (EU) 2015/849 nebo obdobné požadavky, kterým takový
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
podléhá.
2.
„
Subjektem
“ se rozumí právnická osoba nebo právní uspořádání, například obchodní společnost, osobní společnost, svěřenský fond nebo nadace.
3.
Subjekt
je „
propojeným subjektem
“ s jiným
subjektem
, je-li jeden z těchto
subjektů
ovládán druhým, nebo jsou oba
subjekty
ovládány společně. Ovládání pro tyto účely zahrnuje přímé nebo nepřímé vlastnictví více než 50 % hlasů a podílu na
subjektu
.
4.
„
Pobočkou
“ se rozumí jednotka, provozovna nebo kancelář
oznamujícího poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy
, která je považována za pobočku podle regulačního režimu jurisdikce nebo která je jinak upravena podle právních předpisů jurisdikce jakožto oddělená od jiných kanceláří, jednotek nebo poboček
oznamujícího poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy
. Všechny jednotky, provozovny nebo kanceláře
oznamujícího poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy
v jedné jurisdikci se považují za jednu pobočku.
5.
„
Platnou kvalifikační dohodou mezi příslušnými orgány
“ se rozumí dohoda mezi příslušnými orgány členského státu a jurisdikce mimo Unii, která ukládá automatickou výměnu informací odpovídajících informacím uvedeným v oddíle II pododdíle B této přílohy, což je určeno prováděcím aktem v souladu s čl. 8ad odst. 11.
6.
„
Kvalifikovanou jurisdikcí mimo Unii
“ se rozumí jurisdikce mimo Unii, která má uzavřenu
platnou kvalifikační dohodu mezi příslušnými orgány
s příslušnými orgány všech členských států, které jsou na seznamu zveřejněném jurisdikcí mimo Unii identifikovány jako oznamované jurisdikce.
7.
„
DIČ
“ se rozumí
daňové identifikační číslo
nebo, v případě neexistence
daňového identifikačního čísla,
jeho funkční ekvivalent.
DIČ
je jakékoli číslo nebo kód, které příslušný orgán používá k identifikaci daňového poplatníka.
8.
„
Identifikační službou
“ se rozumí elektronický postup, který členský stát nebo Unie bezplatně zpřístupňuje
oznamujícímu poskytovateli služeb souvisejících s kryptoaktivy
za účelem zjištění totožnosti a daňové rezidence
uživatele kryptoaktiv
.
ODDÍL V
ÚČINNÉ PROVÁDĚNÍ
A.
Pravidla vymáhání požadavků na shromažďování a ověřování stanovených v oddíle III
1.
Členské státy přijmou nezbytná opatření s cílem požadovat, aby
oznamující poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy
prosazovali požadavky na shromažďování a ověřování údajů podle oddílu III ve vztahu ke svým
uživatelům kryptoaktiv
.
2.
Pokud
uživatel kryptoaktiv
neposkytne informace požadované podle oddílu III ani po dvou upomínkách následujících po počáteční žádosti
oznamujícího poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy
, ne však před uplynutím 60 dní, zabrání
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy uživateli kryptoaktiv
v provádění
oznamovaných transakcí
.
B.
Pravidla vyžadující, aby
oznamující poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy
vedli záznamy o podniknutých krocích a veškerých informacích, na které se spoléhají při plnění požadavků na oznamování a postupů náležité péče, a přiměřená opatření k získání těchto záznamů
1.
Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby po
oznamujících poskytovatelích služeb souvisejících s kryptoaktivy
požadovali vedení záznamů o podniknutých krocích a veškerých informacích, o které se opírají při provádění požadavků na oznamování stanovených v oddíle II a postupů náležité péče stanovených v oddíle III. Tyto záznamy musí zůstat k dispozici po dostatečně dlouhou dobu a v každém případě po dobu nejméně pěti let, ale nejvýše deseti let po skončení období, v němž je
oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy
povinen informace oznámit, jedná-li se o informace oznamované podle oddílu II.
2.
Členské státy přijmou nezbytná opatření včetně možnosti vydat příkaz k oznámení určený
oznamujícím poskytovatelům služeb souvisejících s kryptoaktivy
, aby zajistily, že všechny nezbytné informace budou oznámeny příslušnému orgánu tak, aby tento mohl později splnit svou povinnost sdělit informace v souladu s čl. 8ad odst. 3.
C.
Správní postupy pro ověření souladu
oznamujících poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy
s požadavky na oznamování a postupy náležité péče
Členské státy stanoví správní postupy s cílem ověřit soulad
oznamujících poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy
s požadavky na oznamování stanovenými v oddíle II a postupy náležité péče stanovenými v oddíle III.
D.
Správní postupy pro navazující opatření v případě, že
oznamující poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy
oznámí neúplné nebo nepřesné informace
Členské státy stanoví postupy, jimiž se řídí navazující opatření s
oznamujícími poskytovateli služeb souvisejících s kryptoaktivy
v případě, že jsou oznámené informace neúplné nebo nepřesné.
E.
Správní postup pro udělení povolení
poskytovateli služeb souvisejících s kryptoaktivy
Příslušný orgán členského státu, který uděluje povolení
poskytovatelům služeb souvisejících s kryptoaktivy
podle nařízení (EU) 2023/1114, předává pravidelně a nejpozději před 31. prosincem příslušného kalendářního roku nebo jiného náležitého oznamovacího období příslušnému orgánu podle této směrnice, jde-li o jiný orgán, seznam všech povolených
poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy
.
F.
Správní postup pro jedinou registraci
provozovatele kryptoaktiv
1.
Provozovatel kryptoaktiv
, který je
oznamujícím poskytovatelem služeb souvisejících s kryptoaktivy
ve smyslu oddílu IV pododdílu B bodu 3, se podle čl. 8ad odst. 7 zaregistruje u příslušného orgánu členského státu určeného v souladu s oddílem I pododdílem A bodem 2 písm. a), b), c) nebo d) nebo pododdílem B, a to před koncem období, ve kterém musí tento
provozovatel kryptoaktiv
oznámit informace uvedené v oddíle II pododdíle B. Pokud takový
provozovatel kryptoaktiv
splňuje podmínky uvedené v oddíle I pododdíle A bodě 2 písm. a), b), c) nebo d) nebo pododdíle B ve více než jednom členském státě, zaregistruje se podle čl. 8ad odst. 7 před koncem období, ve kterém musí tento
provozovatel kryptoaktiv
oznámit informace uvedené v oddíle II pododdíle B, u příslušného orgánu jednoho z těchto členských států.
Bez ohledu na první odstavec tohoto bodu se
provozovatel kryptoaktiv
, který je
oznamujícím poskytovatelem služeb souvisejících s kryptoaktivy
ve smyslu oddílu IV pododdílu B bodu 3, nezaregistruje u příslušného orgánu členského státu, v němž tento
provozovatel kryptoaktiv
není povinen plnit požadavky na oznamování stanovené v oddíle II a požadavky náležité péče stanovené v oddíle III, podle oddílu I pododdílů C, D, E, F, G nebo H z důvodu skutečnosti, že tyto požadavky plní v kterémkoli jiném členském státě.
2.
Při registraci sdělí
provozovatel kryptoaktiv
členskému státu své jediné registrace, určenému v souladu s bodem 1, tyto informace:
a)
název;
b)
poštovní adresu;
c)
elektronické adresy včetně webových stránek;
d)
všechna
DIČ
vydaná
provozovateli kryptoaktiv
;
e)
členské státy, v nichž jsou
oznamovaní uživatelé
rezidenty ve smyslu oddílu III pododdílů A a B;
f)
všechny
kvalifikované jurisdikce mimo Unii
podle oddílu I pododdílů C, D, E, F nebo H.
3.
Provozovatel kryptoaktiv
informuje členský stát jediné registrace o veškerých změnách v informacích poskytnutých podle bodu 1.
4.
Členský stát jediné registrace přidělí
provozovateli kryptoaktiv
individuální identifikační číslo a oznámí je elektronickými prostředky příslušným orgánům všech členských států.
5.
Členský stát jediné registrace může vymazat
provozovatele kryptoaktiv
z centrálního registru
provozovatelů kryptoaktiv
v těchto případech:
a)
provozovatel kryptoaktiv
oznámí danému členskému státu, že již nemá v Unii žádné
oznamované uživatele
;
b)
při neexistenci oznámení podle písmene a) existují důvody se domnívat, že činnost
provozovatele kryptoaktiv
skončila;
c)
provozovatel kryptoaktiv
již nesplňuje podmínky stanovené v oddíle IV pododdíle B bodě 2;
d)
členský stát zrušil registraci u svého příslušného orgánu podle bodu 7 tohoto pododdílu.
6.
Každý členský stát neprodleně uvědomí Komisi o každém
provozovateli kryptoaktiv
ve smyslu oddílu IV pododdílu B bodu 2, který má
oznamované uživatele
, již jsou rezidenty Unie, aniž se zaregistroval podle tohoto odstavce. Pokud některý
provozovatel kryptoaktiv
nesplní povinnost registrace nebo pokud byla jeho registrace zrušena podle bodu 7 tohoto pododdílu, přijmou členské státy, aniž je dotčen článek 25a, účinná, přiměřená a odrazující opatření k vymáhání dodržování předpisů v rámci své jurisdikce. Volba těchto opatření zůstává na uvážení členských států. Členské státy se rovněž vynasnaží koordinovat svá opatření zaměřená na vymáhání dodržování předpisů, v krajním případě včetně zabránění tomu, aby
provozovatel kryptoaktiv
mohl působit v rámci Unie.
7.
Pokud
provozovatel kryptoaktiv
nesplní oznamovací povinnost podle oddílu II pododdílu B této přílohy po dvou upomínkách od členského státu jediné registrace, přijme tento členský stát, aniž je dotčen článek 25a, nezbytná opatření ke zrušení registrace
provozovatele kryptoaktiv
podle čl. 8ad odst. 7. Registrace se zruší nejpozději po uplynutí 90 dnů, avšak nikoli před uplynutím 30 dnů po druhé upomínce.
▼M9
PŘÍLOHA VII
Pravidla pro podávání
informačního přehledu k dorovnávací dani
a jeho standardní šablona
ODDÍL I
DEFINICE
Pro účely této přílohy se rozumí:
1)
„
provádějícím členským státem
“ členský stát, který pro dané
vykazované účetní období
zavedl buď kvalifikované pravidlo pro zahrnutí příjmů, nebo kvalifikované pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk ve smyslu čl. 3 bodu 18 a bodu 43 směrnice Rady (EU) 2022/2523 nebo oboje;
2)
„
členským státem pouze s kvalifikovanou vnitrostátní dorovnávací daní
“ členský stát, který pro dané
vykazované účetní období
zavedl pouze kvalifikovanou vnitrostátní dorovnávací daň ve smyslu čl. 3 bodu 28 směrnice (EU) 2022/2523;
3)
„
informačním přehledem k dorovnávací dani
“ informační přehled podaný nejvyšším mateřským subjektem, určeným podávajícím subjektem, určeným místním subjektem nebo členským subjektem, jehož standardní šablona je stanovena v oddíle IV této přílohy;
4)
„
obecným oddílem
“ oddíl
informačního přehledu k dorovnávací dani
, který obsahuje obecné informace o nadnárodní skupině podniků jako celku, včetně její korporátní struktury a obecného shrnutí týkajícího se uplatňování směrnice (EU) 2022/2523, přičemž tento oddíl odpovídá oddílu 1 standardní šablony
informačního přehledu k dorovnávací dani
;
5)
„
jurisdikčními oddíly
“ oddíly
informačního přehledu k dorovnávací dani
, které obsahují informace o podrobném uplatňování kvalifikovaného pravidla pro zahrnutí příjmů, kvalifikovaného pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk a kvalifikované vnitrostátní dorovnávací daně ve vztahu ke každé jurisdikci, v níž nadnárodní skupina podniků působí, přičemž tyto oddíly odpovídají oddílům 2 a 3 standardní šablony
informačního přehledu k dorovnávací dani
;
6)
„
vykazovaným účetním obdobím
“ účetní období, ke kterému se vztahuje
informační přehled k dorovnávací dani
.
ODDÍL II
POŽADAVKY NA PODÁVÁNÍ INFORMAČNÍHO PŘEHLEDU
Členský subjekt, který podává
informační přehled k dorovnávací dani
, určí příslušné oddíly a příslušné členské státy, kterým musí být informace rozeslány, v souladu se způsobem šíření informací stanoveným v článku 8ae.
ODDÍL III
FORMÁT PODÁVÁNÍ A VÝMĚNA INFORMACÍ PRO VELKÉ VNITROSTÁTNÍ SKUPINY SE SPOLEČNÝMI PODNIKY
Pokud mateřský subjekt velké vnitrostátní skupiny drží přímo či nepřímo vlastnický podíl ve společném podniku nebo přidružené osobě společného podniku, na který se vztahuje kvalifikovaná vnitrostátní dorovnávací daň v jiném členském státě, než je členský stát, v němž se velká vnitrostátní skupina nachází, použije tato velká vnitrostátní skupina standardní šablonu
informačního přehledu k dorovnávací dani
stanovenou v oddíle IV této přílohy.
V případech, na něž se vztahuje první pododstavec, přijmou členské státy nezbytná opatření k zajištění toho, že budou použity čl. 8ae odst. 2 a článek 9a.
ODDÍL IV
DATOVÉ BODY
1.
Informace o nadnárodní skupině podniků
1.1
Určení podávajícího členského subjektu
1.  Podávajícím členským subjektem je nejvyšší mateřský subjekt
2.  Název podávajícího členského subjektu
3.  Daňové identifikační číslo
4.  Úloha
5.  Jurisdikce, v níž se podávající členský subjekt nachází
6.  Přijímající jurisdikce pro výměnu informací (je-li relevantní)
Ano/Ne
1.2
Obecné informace o nadnárodní skupině podniků
1.2.1
Nadnárodní skupina podniků a vykazované účetní období
1.  Název nadnárodní skupiny podniků
2.  Začátek
vykazovaného účetního období
(datum)
3.  Konec
vykazovaného účetního období
(datum)
4.  Pozměněný přehled
Ano/Ne
1.2.2
Obecné účetní informace o nadnárodní skupině podniků
1.  Konsolidovaná účetní závěrka nejvyššího mateřského subjektu (druh
2.  Účetní standard použitý pro konsolidovanou účetní závěrku nejvyššího mateřského subjektu
3.  Měna vykazování použitá pro konsolidovanou účetní závěrku nejvyššího mateřského subjektu (kód ISO)
1.3
Korporátní struktura
1.3.1
Nejvyšší mateřský subjekt
1.  Jurisdikce nejvyššího mateřského subjektu
2.  Použitelná pravidla?
3.  Název nejvyššího mateřského subjektu
4.  DIČ nejvyššího mateřského subjektu
5.  DIČ nejvyššího mateřského subjektu v jurisdikci podání informačního přehledu (pokud se liší a pokud existuje)
6.  Status pro účely pravidel
7.  Pokud je nejvyšší mateřský subjekt vyloučeným subjektem – druh
8.  Jurisdikce, v níž se má za to, že mateřský subjekt s dvojím rezidenstvím podléhá kvalifikovanému pravidlu pro zahrnutí příjmů (pokud se na základě pravidel má za to, že se tento mateřský subjekt nachází v jiné jurisdikci, v níž se na něj kvalifikované pravidlo pro zahrnutí příjmů nevztahuje) (pokud existuje)
1.3.2
Subjekty skupiny (jiné než nejvyšší mateřský subjekt) a členové skupin společných podniků
1.3.2.1
Členské subjekty a členové skupin společných podniků
Změny
1.  Změny oproti předchozímu
vykazovanému účetnímu období
?
Ano/Ne
Jurisdikce
2.  Jurisdikce
3.  Použitelná pravidla?
Určení členského subjektu, společného podniku nebo přidružené osoby společného podniku
4.  Název členského subjektu, společného podniku nebo přidružené osoby společného podniku
5.  DIČ
6.  DIČ pro jurisdikci podání (pokud existuje)
7.  Status pro účely pravidel
Vlastnická struktura členského subjektu, společného podniku nebo přidružené osoby společného podniku
Pro každý subjekt, který drží vlastnické podíly v členském subjektu, společném podniku nebo přidružené osobě společného podniku:
8.  Druh
9.  DIČ (pro členské subjekty nebo členy skupin společných podniků)
10.  Držený vlastnický podíl (v procentech)
Pokud je členským subjektem částečně vlastněný mateřský subjekt nebo střední mateřský subjekt, musí tento subjekt uplatnit kvalifikované pravidlo pro zahrnutí příjmů?
11.  Status mateřského subjektu
12.  Pokud střední mateřský subjekt neuplatňuje pravidlo pro zahrnutí příjmů, protože nejvyšší mateřský subjekt podléhá kvalifikovanému pravidlu pro zahrnutí příjmů nebo existuje jiný střední mateřský subjekt, který v něm vlastní kontrolní podíl a podléhá kvalifikovanému pravidlu pro zahrnutí příjmů, určete nejvyšší mateřský subjekt nebo tento jiný střední mateřský subjekt (DIČ)
13.  Pokud částečně vlastněný mateřský subjekt neuplatňuje pravidlo pro zahrnutí příjmů, protože jiný částečně vlastněný mateřský subjekt, který podléhá kvalifikovanému pravidlu pro zahrnutí příjmů, drží 100 % jeho vlastnických podílů, určete tento jiný částečně vlastněný mateřský subjekt, který musí uplatňovat kvalifikované pravidlo pro zahrnutí příjmů (DIČ)
Vztahuje se na subjekt pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk?
14.  Uplatňuje se počáteční fáze mezinárodní činnosti?
Ano/Ne
15.  Souhrnné vlastnické podíly (resp. přidělitelný podíl na dorovnávací dani) mateřských subjektů, které jsou povinny uplatnit kvalifikované pravidlo pro zahrnutí příjmů ve vztahu k členskému subjektu (resp. členu skupiny společných podniků) (v procentech)
16.  Jsou vlastnické podíly nejvyššího mateřského subjektu v členském subjektu (resp. část dorovnávací daně člena skupiny společných podniků přiřaditelná nejvyššímu mateřskému subjektu) vyšší než souhrnné vlastnické podíly (resp. přiřaditelná část) mateřských subjektů, které jsou povinny uplatnit kvalifikované pravidlo pro zahrnutí příjmů v tomto členském subjektu (resp. členu skupiny společných podniků)?
Ano/Ne
1.3.2.2
Vyloučené subjekty
1.  Změny oproti předchozímu
vykazovanému účetnímu období
?
Ano/Ne
2.  Název vyloučeného subjektu
3.  Druh vyloučeného subjektu
1.3.3
Změny v korporátní struktuře, ke kterým došlo během
vykazovaného účetního období
Změny v korporátní struktuře, k nimž došlo během
vykazovaného účetního období
, nebyly vykázány, protože neovlivnily výpočet efektivní daňové sazby ani výpočet nebo přidělení dorovnávací daně?
Ano/Ne
1.  Název členského subjektu (nebo jiného subjektu nadnárodní skupiny podniků) nebo člena skupiny společných podniků
2.  DIČ
3.  Datum účinnosti změny
4.  Status před změnou
5.  Status po změně
6.  Subjekty, které drží vlastnické podíly v tomto členském subjektu (nebo jiném subjektu) nebo členovi skupiny společných podniků před změnou nebo po změně
7.  Vlastnické podíly držené v tomto členském subjektu (nebo jiném subjektu) nebo členovi skupiny společných podniků před změnou (v procentech)
8.  Vlastnické podíly držené v tomto členském subjektu (nebo jiném subjektu) nebo členovi skupiny společných podniků po změně (v procentech)
1.4
Souhrnné informace na vysoké úrovni
1.  Název jurisdikce
2.  Druh podskupiny (pokud existuje)
3.  Určení podskupiny (pokud existuje)
4.  Název jurisdikce (názvy jurisdikcí) s právem na zdanění
5.  Uplatňuje se bezpečný přístav, nebo vyloučení?
6.  Rozpětí efektivní daňové sazby
7.  Vedlo uplatnění vyloučení příjmu na základě ekonomické podstaty k tomu, že nevznikla žádná dorovnávací daň?
8.  Vzniklá dorovnávací daň (kvalifikovaná vnitrostátní dorovnávací daň) – rozpětí
9.  Vzniklá dorovnávací daň (kvalifikované pravidlo pro zahrnutí příjmů / kvalifikované pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk) – rozpětí
[vložte příslušnou možnost]
[vložte příslušnou možnost]
Ano/Ne
[vložte příslušnou možnost]
[vložte příslušnou možnost]
2.
Jurisdikční bezpečné přístavy a vyloučení
2.1
Charakteristiky jurisdikce
1.  Název jurisdikce
2.  Druh podskupiny (pokud existuje)
3.  Určení podskupiny (pokud existuje)
4.  Jurisdikce s právem na zdanění
5.  Existence oznamovaných rozdílů (Ano/Ne)
2.2
Jurisdikční výjimky platné pro tuto jurisdikci (dorovnávací daň snížená na nulu)
2.2.1
Jurisdikční rozhodnutí o bezpečném přístavu
2.2.1.1
Rozhodnutí o bezpečném přístavu
1.  Rozhodnutí o bezpečném přístavu
[vložte příslušnou možnost]
2.2.1.2
Trvalé bezpečné přístavy

Zjednodušený výpočet pro nevýznamné členské subjekty
1.  Celkové výnosy všech nevýznamných členských subjektů v jurisdikci
2.  Souhrnná zjednodušená daň všech nevýznamných členských subjektů v jurisdikci
a)  Vykazované účetní období
b)  První předchozí účetní období (je-li relevantní)
nepoužije se
c)  Druhé předchozí účetní období (je-li relevantní)
nepoužije se
d)  Průměr za tři účetní období (je-li relevantní)
nepoužije se
2.2.1.3
Přechodné bezpečné přístavy
a)
Přechodný bezpečný přístav na základě zpráv podle jednotlivých zemí
1.  Celkový výnos
2.  Zisk (ztráta) před zdaněním příjmu
3.  Zjednodušené zahrnuté daně
b)
Přechodný bezpečný přístav založený na pravidle pro nedostatečně zdaněný zisk
1.  Sazba daně z příjmů právnických osob
2.2.2
Rozhodnutí o vyloučení de minimis

Rozhodnutí o uplatnění vyloučení de minimis pro
vykazované účetní období

Zjednodušené výpočty pro nevýznamné členské subjekty – členské subjekty, které nejsou nevýznamnými členskými subjekty
1.  Výnosy (finanční výkazy)
2.  Kvalifikované výnosy
3.  Čistý účetní příjem nebo ztráta
4.  Kvalifikovaný příjem nebo ztráta
a)  Vykazované účetní období
b)  První předchozí účetní období (je-li relevantní)
c)  Druhé předchozí účetní období (je-li relevantní)
d)  Průměr za tři účetní období
2.3
Nadnárodní skupina podniků v počáteční fázi mezinárodní činnosti (je-li relevantní)
1.  První den prvního účetního období, ve kterém nadnárodní skupina podniků poprvé spadá do působnosti pravidel
2.  Referenční jurisdikce
3.  Čistá účetní hodnota hmotných aktiv v referenční jurisdikci za účetní období, ve kterém nadnárodní skupina podniků poprvé spadá do působnosti pravidel
4.  Počet jurisdikcí, v nichž má nadnárodní skupina podniků své členské subjekty za účetní období, ve kterém nadnárodní skupina podniků poprvé spadá do působnosti pravidel
5.  Hmotná aktiva členských subjektů nacházejících se mimo referenční jurisdikci za účetní období, ve kterém nadnárodní skupina podniků poprvé spadá do působnosti pravidel
a)  Jurisdikce
b)  Čisté účetní hodnoty hmotných aktiv všech členských subjektů nacházejících se v každé jurisdikci
6.  Počet jurisdikcí, v nichž má nadnárodní skupina podniků v průběhu
vykazovaného účetního období
členské subjekty
7.  Součet čisté účetní hodnoty hmotných aktiv všech členských subjektů nacházejících se v jiných jurisdikcích, než je referenční jurisdikce, během
vykazovaného účetního období
3.
Výpočty
3.1
Charakteristiky jurisdikce
1.  Název jurisdikce
2.  Druh podskupiny (pokud existuje)
3.  Určení podskupiny (pokud existuje) pro výpočet efektivní daňové sazby a dorovnávací daně
4.  Jurisdikce s právem na zdanění
5.  Efektivní daňová sazba
6.  Upravené zahrnuté daně
7.  Čistý kvalifikovaný příjem nebo ztráta
8.  Vyloučení příjmu na základě ekonomické podstaty
9.  Dodatečná stávající dorovnávací daň
10.  Částka dorovnávací daně podle vnitrostátních právních předpisů
11.  Rozhodnutí
12.  Souhrn stávajících daňových nákladů s ohledem na zahrnuté daně po přidělení zahrnutých daní, které vznikly určitým typům členských subjektů
13.  Kvalifikované vratné daňové zápočty nebo obchodovatelné převoditelné daňové zápočty (daňové náklady)
14.  Jiné daňové zápočty (daňové náklady)
15.  Částka odložených daňových nákladů
16.  Kvalifikované vratné daňové zápočty nebo obchodovatelné převoditelné daňové zápočty (příjmy)
17.  Nadměrná záporná částka nákladů na odloženou daň
18.  Přechodná pravidla
3.2
Výpočet efektivní daňové sazby
3.2.1
Efektivní daňová sazba
a)  Čistý účetní příjem nebo ztráta
b)  Čistý kvalifikovaný příjem nebo ztráta
c)  Náklady na daň z příjmů
d)  Upravené zahrnuté daně
e)  Efektivní daňová sazba
[A]
[B]
[C]=[B]/[A]
3.2.1.1
Výpočet kvalifikovaného příjmu nebo ztráty
1.  Souhrnný čistý účetní příjem nebo ztráta po přidělení (všechny členské subjekty v jurisdikci)
2.  Úpravy
Čistá částka
a)  Čisté daňové náklady
b)  Vyloučené dividendy
c)  Vyloučený kapitálový zisk nebo ztráta
d)  Zahrnutý zisk nebo ztráta vyplývající z metody přecenění
e)  Zisk nebo ztráta související se zcizením aktiv a pasiv vyloučené z důvodu reorganizace
f)  Asymetrické kurzové zisky nebo ztráty
g)  Zásadně nepřípustné náklady
h)  Chyby předchozích období
i)  Změny účetních zásad
j)  Vzniklé penzijní náklady
k)  Prominutí dluhů
l)  Kompenzace na základě akcií
m)  Úpravy na základě zásady obvyklých tržních podmínek
n)  Kvalifikovaný vratný daňový zápočet nebo obchodovatelný převoditelný daňový zápočet
o)  Rozhodnutí o ziscích a ztrátách na základě realizačního principu
p)  Rozhodnutí o upraveném zisku z aktiv
q)  Náklady související s ujednáním o financování uvnitř skupiny
r)  Rozhodnutí o transakcích uvnitř skupiny v téže jurisdikci
s)  Daně pojišťovny účtované pojistníkům
t)  Zvýšení/snížení vlastního kapitálu v důsledku rozdělení zisku, které bylo či má být vyplaceno nebo bylo či má být přijato v souvislosti s vedlejším kapitálem tier 1 a kapitálem tier 1 s omezením
u)  Členské subjekty vstupující do nadnárodní skupiny podniků a z ní vystupující
v)  Snížení kvalifikovaného příjmu nejvyššího mateřského subjektu, který je průtokovým subjektem
w)  Snížení kvalifikovaného příjmu nejvyššího mateřského subjektu, na který se vztahuje režim odčitatelných dividend
x)  Rozhodnutí o metodě zdanitelného rozdělení zisku
y)  Příjmy z mezinárodní lodní dopravy
z)  Transakce mezi členskými subjekty
3.  Čistý kvalifikovaný příjem nebo ztráta jurisdikce
3.2.1.2
Výpočet upravených zahrnutých daní
a)
Celková částka upravených zahrnutých daní
1.  Souhrn stávajících daňových nákladů s ohledem na zahrnuté daně po přidělení (všechny členské subjekty v jurisdikci)
2.  Úpravy
Čistá částka
a)  Zahrnutá daň vykázaná ve finančních výkazech jako náklad do zisku před zdaněním
b)  Stanovená nebo použitá odložená daňová pohledávka vzniklá z kvalifikované ztráty
c)  Zahrnuté daně za nejistou daňovou pozici vykázané jako snížení zahrnutých daní v předchozím roce
d)  Kvalifikovaný vratný daňový zápočet nebo obchodovatelné převoditelné daňové zápočty vykázané jako snížení stávajícího daňového nákladu
e)  Kvalifikované transparentní daňové zvýhodnění plynoucí z kvalifikovaných vlastnických podílů
f)  Stávající daňové náklady v souvislosti s příjmy vyloučenými z kvalifikovaného příjmu nebo ztráty
g)  Nekvalifikovaný vratný daňový zápočet, neobchodovatelný převoditelný daňový zápočet nebo jiný daňový zápočet, který nebyl vykázaný jako snížení stávajících daňových nákladů
h)  Zahrnuté daně vrácené nebo započtené (s výjimkou kvalifikovaného vratného daňového zápočtu nebo obchodovatelných převoditelných daňových zápočtů), které se nepovažují za úpravu stávajících daňových nákladů
i)  Stávající daňové náklady související s nejistou daňovou pozicí
j)  Stávající daňové náklady, u nichž se neočekává, že budou uhrazeny do tří let
k)  Úpravy po podání informačního přehledu
l)  Zahrnuté daně související s čistým ziskem z aktiv nebo čistou ztrátou z aktiv
m)  Snížení zahrnutých daní nejvyššího mateřského subjektu, který je průtokovým subjektem
n)  Zahrnuté daně z kvalifikovaných příjmů nejvyššího mateřského subjektu, které jsou sníženy v režimu odčitatelných dividend
o)  Daň ze zisku považovaného za rozdělený
p)  Rozhodnutí o metodě zdanitelného rozdělení zisku
q)  Celková částka úpravy odložené daně
r)  Zvýšení nebo snížení zahrnutých daní vykázané do vlastního kapitálu nebo ostatního úplného výsledku hospodaření v souvislosti s částkami zahrnutými do kvalifikovaného příjmu nebo ztráty, které budou předmětem daně podle místních daňových předpisů
s)  Vzniklá nadměrná záporná částka nákladů na odloženou daň
t)  Snížení zahrnutých daní (avšak nikoliv do záporných hodnot) o zbývající zůstatek nadměrné záporné částky nákladů na odloženou daň
3.  Upravené zahrnuté daně
b)
Nadměrná záporná částka nákladů na odloženou daň
1.  Zůstatek z předchozích let
[A]
2.  Nadměrná záporná částka nákladů na odloženou daň vzniklá ve
vykazovaném účetním období
[B]
3.  Nadměrná záporná částka nákladů na odloženou daň využitá ve
vykazovaném účetním období
[C]
4.  Nadměrná záporná částka nákladů na odloženou daň převedená do dalších let
[D]=[A]+[B]–[C]
c)
Výpočet přechodného smíšeného režimu ovládané zahraniční společnosti (pokud existuje)
1.  Jurisdikce ovládané zahraniční společnosti
2.  Podskupina
3.  Úhrn daní přiřazených této podskupině v rámci smíšeného režimu zdanění ovládané zahraniční společnosti
Celkem
3.2.2
Výpočty pro danou jurisdikci týkající se účtování odložené daně
3.2.2.1
Úpravy odložené daně
a)
Obecné shrnutí
1.  Odložený daňový náklad pro účely pravidel před přepočtem a úpravami
a)  Odložený daňový náklad ve finančních výkazech
[A]
b)  Odložený daňový náklad ve vztahu k aktivům nebo pasivům, u nichž se účetní hodnota podle pravidel liší od účetní hodnoty
[B]
c)  Odložený daňový náklad na základě hodnoty aktiv nebo pasiv stanovené podle pravidel
[C]
d)  Odložený daňový náklad pro účely pravidel před přepočtem a úpravami
[D]=[A]–[B]+[C]
2.  Celková výše úprav
[E]
3.  Přepočet odloženého daňového nákladu na minimální daňovou sazbu
e)  Odložený daňový náklad pro účely pravidel před přepočtem
[F]=[D]+[E
f)  Rozdíl mezi odloženým daňovým nákladem vykázaným na základě nižší daňové sazby, než je minimální daňová sazba, a přepočteným podle minimální daňové sazby
[G]
g)  Rozdíl mezi odloženým daňovým nákladem vykázaným na základě vyšší daňové sazby, než je minimální daňová sazba, a přepočteným podle minimální daňové sazby
[H]
4.  Celková částka úpravy odložené daně
[I]=[F]+[G]–[H]
b)
Členění úprav
1.  Úpravy odloženého daňového nákladu
Čistá částka
a)  Odložený daňový náklad související s položkami vyloučenými z kvalifikovaného příjmu nebo ztráty
b)  Odložený daňový náklad související s nepovolenými výdaji příštích období
c)  Odložený daňový náklad související s nenárokovanými výdaji příštích období
d)  Úpravy ocenění nebo úpravy účetního uznání související s odloženou daňovou pohledávkou
e)  Odložený daňový náklad vznikající z přepočtu v souvislosti se změnami daňové sazby
f)  Odložený daňový náklad související s tvorbou a použitím daňových zápočtů
g)  Odložená daňová pohledávka náhradní ztráty nebo položka považovaná za odloženou daňovou pohledávku náhradní ztráty
h)  Nepovolené výdaje příštích období nebo nenárokované výdaje příštích období uhrazené v průběhu daného účetního období
i)  Opětovné zachycení odloženého daňového závazku uhrazeného během účetního období
j)  Vykázání odložené daňové pohledávky ze ztráty, která není zahrnuta ve finančních výkazech
k)  Úprava odloženého daňového nákladu v důsledku snížení daňové sazby
l)  Úprava odloženého daňového nákladu v důsledku zvýšení daňové sazby
m)  Členské subjekty vstupující do nadnárodní skupiny podniků a z ní vystupující
n)  Odložený daňový náklad nejvyššího mateřského subjektu, který je průtokovým subjektem
o)  Odložený daňový náklad nejvyššího mateřského subjektu, který podléhá režimu odčitatelných dividend
p)  Úprava odložené daně vyplývající z transakcí mezi členskými subjekty
2.  Celková výše úprav
[E]
c)
Zpětné uplatnění ztrát
1.  Položky považované za odložené daňové pohledávky, jež jsou přiřaditelné zpětně uplatněným ztrátám
2.  Vrácení zahrnuté daně v souvislosti se zpětně uplatněnými ztrátami
a)  Částka přiřazená k předchozímu účetnímu období X
b)  Částka přiřazená k předchozímu účetnímu období Y atd.
c)  Celkem
3.2.2.2
Mechanismus opětovného zachycení
a)
Roční částka odložených daňových závazků podléhajících pravidlu o opětovném zachycení
1.  Částka odložených daňových závazků podléhajících pravidlu o opětovném zachycení uplatněná v pátém účetním období předcházejícím
vykazovanému účetnímu období
2.  Částka opětovně zachyceného odloženého daňového závazku stanovená ve
vykazovaném účetním období
ve vztahu k pátému účetnímu období předcházejícímu
vykazovanému účetnímu období
3.  Částka odložených daňových závazků podléhajících pravidlu o opětovném zachycení uplatněná za
vykazované účetní období
b)
Souhrnné účty pro opětovné zachycení odložených daňových závazků
1.  Vykazované účetní období
2.  Předchozí účetní období
a)  Částka odložených daňových závazků před přechodným obdobím
b)  Částka zůstatku
c)  Částka neodůvodněného zůstatku
3.2.2.3
Přechodná pravidla
1.  Přechodné období
a)
Odložené daňové pohledávky a odložené daňové závazky na začátku přechodného období
Odložené daňové závazky
1.  Odložené daňové závazky na začátku přechodného období
2.  Odložené daňové závazky přepočtené na minimální daňovou sazbu (je-li relevantní)
Odložené daňové pohledávky
3.  Odložené daňové pohledávky na začátku přechodného období
4.  Odložené daňové pohledávky přepočtené na minimální daňovou sazbu (je-li relevantní)
5.  Odložené daňové pohledávky vyplývající z vyloučených položek
6.  Odložené daňové pohledávky zohledněné pro účely pravidel
[A]
[B]
[C]
[D] = [[A] nebo případně [B]] – [C]
b)
Převod aktiv po 30. listopadu 2021 a před začátkem přechodného období
1.  Jurisdikce zcizujících subjektů
2.  Daň zaplacená v souvislosti s transakcí (transakcemi)
3.  Čistá odložená daňová pohledávka nebo závazek zachycené ve finančních výkazech zcizujícího členského subjektu (subjektů)
4.  Hodnota převedených aktiv pro účely pravidel
5.  Čistá odložená daňová pohledávka nebo závazek se stanoví ve vztahu k převedeným aktivům pro účely pravidel pro nabývající členský subjekt (nabývající členské subjekty)
3.2.3.
Případná rozhodnutí týkající se jurisdikce
3.2.3.1
Rozhodnutí týkající se jurisdikce
a)
Rozhodnutí
1.  Každoroční rozhodnutí
a)  Rozhodnutí o souhrnném zisku z aktiv

b)  Rozhodnutí o nepodstatném snížení u zahrnutých daní

c)  Rozhodnutí neuplatnit vyloučení příjmů na základě ekonomické podstaty

d)  Záporná částka nákladů na odloženou daň

2.  Pětileté rozhodnutí
3.  Rok rozhodnutí
4.  Rok zrušení rozhodnutí
e)  Rozhodnutí ohledně zohlednění zisku a ztrát z kapitálových investic
f)  Rozhodnutí o kompenzaci na základě akcií
g)  Rozhodnutí o realizačním principu
h)  Rozhodnutí o transakcích uvnitř skupiny
i)  Rozhodnutí nepřidělit přeshraniční odložené daně
5.  Ostatní rozhodnutí
6.  Rok rozhodnutí
7.  Rok zrušení rozhodnutí
j)  Rozhodnutí ohledně kvalifikované ztráty
b)
Požadavky na informace související s rozhodnutími týkajícími se jurisdikce
1.  Zahrnutí kapitálového zisku nebo ztráty s ohledem na rozhodnutí ohledně zohlednění zisku a ztrát z kapitálových investic
2.  Zůstatek investice vlastníka do kvalifikovaného vlastnického podílu z předchozích let
[A]
3.  Zvýšení investice vlastníka do kvalifikovaného vlastnického podílu
[B]
4.  Snížení investice vlastníka do kvalifikovaného vlastnického podílu
[C]
5.  Zůstatek investice vlastníka do kvalifikovaného vlastnického podílu
[D]=[A]+[B]–[C]
3.2.3.2
Rozhodnutí o dani ze zisku považovaného za rozdělený
1.  Rozhodnutí o dani ze zisku považovaného za rozdělený

a)
Mechanismus opětovného zachycení
1.  Účetní období
2.  Výše daně ze zisku považovaného za rozdělený
3.  Zaplacená nebo použitá daň ze zisku považovaného za rozdělený
4.  Neuhrazený zůstatek účtu pro opětovné zachycení daně ze zisku považovaného za rozdělený
Třetí předchozí účetní období
Druhé předchozí účetní období
První předchozí účetní období
Vykazované účetní období
Čtvrté předchozí účetní období
Třetí předchozí účetní období
není relevantní
Druhé předchozí účetní období
není relevantní
není relevantní
První předchozí účetní období
není relevantní
není relevantní
není relevantní
Vykazované účetní období
není relevantní
není relevantní
není relevantní
není relevantní
není relevantní
b)
Přepočet efektivní daňové sazby a dorovnávací daně
1.  Snížení upravených zahrnutých daní za předchozí účetní období
2.  Přírůstková dorovnávací daň
3.  Zcizovací poměr opětovného zachycení
[A]
[B]
[C]
3.2.4
Výpočty členských subjektů
a)
Rozhodnutí o přechodném zjednodušeném vykazování pro danou jurisdikci
1.  Rozhodla se nadnárodní skupina podniků použít přechodné zjednodušené vykazování pro danou jurisdikci?
Ano/Ne
b)
Souhrnné vykazování za daňové konsolidované skupiny
1.  Daňová konsolidovaná skupina (DIČ)
2.  Konsolidované subjekty (DIČ)
3.2.4.1
Kvalifikovaný příjem nebo ztráta
a)
Úpravy čistého účetního příjmu nebo ztráty
1.  Členský subjekt nebo člen skupiny společných podniků (DIČ)
2.  Čistá výše účetního příjmu nebo ztráty po přidělení
3.  Úpravy
Připočítané položky
Odečítané položky
a)  Čisté daňové náklady
b)  Vyloučené dividendy
c)  Vyloučený kapitálový zisk nebo ztráta
d)  Zahrnutý zisk nebo ztráta vyplývající z metody přecenění
e)  Zisk nebo ztráta související se zcizením aktiv a pasiv vyloučené z důvodu reorganizace
f)  Asymetrické kurzové zisky nebo ztráty
g)  Zásadně nepřípustné náklady
h)  Chyby předchozích období
i)  Změny účetních zásad
j)  Vzniklé penzijní náklady
k)  Prominutí dluhů
l)  Kompenzace na základě akcií
m)  Úpravy na základě zásady obvyklých tržních podmínek
n)  Kvalifikovaný vratný daňový zápočet nebo obchodovatelné převoditelné daňové zápočty
o)  Rozhodnutí o ziscích a ztrátách na základě realizačního principu
p)  Rozhodnutí o upraveném zisku z aktiv
q)  Náklady související s ujednáním o financování uvnitř skupiny
r)  Rozhodnutí o transakcích uvnitř skupiny v téže jurisdikci
s)  Daně pojišťoven účtované pojistníkům
t)  Zvýšení/snížení vlastního kapitálu v důsledku rozdělení zisku, které bylo či má být vyplaceno nebo bylo či má být přijato v souvislosti s vedlejším kapitálem tier 1 a kapitálem tier 1 s omezením
u)  Členské subjekty vstupující do nadnárodní skupiny podniků a z ní vystupující
v)  Snížení kvalifikovaného příjmu nejvyššího mateřského subjektu, který je průtokovým subjektem
w)  Snížení kvalifikovaného příjmu nejvyššího mateřského subjektu, na který se vztahuje režim odčitatelných dividend
x)  Rozhodnutí o metodě zdanitelného rozdělení zisku
y)  Příjmy z mezinárodní lodní dopravy
z)  Transakce mezi členskými subjekty
4.  Kvalifikovaný příjem nebo ztráta členského subjektu nebo člena skupiny společných podniků
b)
Přeshraniční přidělení příjmů nebo ztrát mezi hlavní subjekt a stálou provozovnu a průtokový subjekt
1.  Členský subjekt nebo členové skupin společných podniků nacházející se v této jurisdikci nebo členský subjekt bez státní příslušnosti (DIČ)
2.  Čistý účetní příjem nebo ztráta před úpravou
3.  Základ pro úpravu
4.  Jiný členský subjekt nebo člen skupiny společných podniků (DIČ)
5.  Jurisdikce jiného členského subjektu nebo člena skupiny společných podniků (ISO)
6.  Položky připočítávané tomuto členskému subjektu
7.  Položky odečítané u tohoto členského subjektu
8.  Čistý účetní příjem nebo ztráta po úpravě
c)
Přeshraniční úpravy
1.  Členský subjekt nebo člen skupiny společných podniků (DIČ)
2.  Základ pro úpravu
3.  Jiný členský subjekt nebo člen skupiny společných podniků (DIČ)
4.  Jurisdikce jiného členského subjektu (ISO)
5.  Položky připočítávané tomuto členskému subjektu
6.  Položky odečítané u tohoto členského subjektu
d)
Úpravy kvalifikovaného příjmu nejvyššího mateřského subjektu, který je průtokovým subjektem nebo podléhá režimu odčitatelných dividend
1.  Členský subjekt (nebo člen skupiny společných podniků) nacházející se v této jurisdikci (DIČ)
2.  Základ pro snížení
3.  Určení držitelů vlastnických podílů nebo příjemců dividend
4.  Přímo držený vlastnický podíl (v procentech)
5.  Položky odečítané pro tento členský subjekt
3.2.4.2
Upravené zahrnuté daně
a)
Úpravy stávajících daňových nákladů ve finančních výkazech
1.  Členský subjekt nebo člen skupiny společných podniků (DIČ)
2.  Stávající daňový náklad s ohledem na zahrnuté daně po přidělení
3.  Úpravy
Připočítané položky
Odečítané položky
a)  Zahrnutá daň vykázaná ve finančních výkazech jako náklad do zisku před zdaněním
b)  Zahrnuté daně za nejistou daňovou pozici vykázané jako snížení zahrnutých daní v předchozím roce
c)  Kvalifikovaný vratný daňový zápočet nebo obchodovatelné převoditelné daňové zápočty vykázané jako snížení stávajícího daňového nákladu
d)  Kvalifikované transparentní daňové zvýhodnění plynoucí z kvalifikovaných vlastnických podílů
e)  Stávající daňové náklady v souvislosti s příjmy vyloučenými z kvalifikovaného příjmu nebo ztráty
f)  Nekvalifikovaný vratný daňový zápočet, neobchodovatelné převoditelné daňové zápočty nebo jiný daňový zápočet, který nebyl vykázaný jako snížení stávajících daňových nákladů
g)  Zahrnuté daně vrácené nebo započtené (s výjimkou kvalifikovaného vratného daňového zápočtu nebo obchodovatelných převoditelných daňových zápočtů), které se nepovažují za úpravu stávajících daňových nákladů
h)  Stávající daňové náklady související s nejistou daňovou pozicí
i)  Stávající daňové náklady, u nichž se neočekává, že budou uhrazeny do tří let
j)  Úpravy po podání informačního přehledu
k)  Zahrnuté daně související s čistým ziskem z aktiv nebo čistou ztrátou z aktiv
l)  Snížení zahrnutých daní nejvyššího mateřského subjektu, který je průtokovým subjektem
m)  Zahrnuté daně z kvalifikovaných příjmů nejvyššího mateřského subjektu, které jsou sníženy v režimu odčitatelných dividend
n)  Daň ze zisku považovaného za rozdělený
o)  Rozhodnutí o metodě zdanitelného rozdělení zisku
p)  Celková částka úpravy odložené daně
q)  Zvýšení nebo snížení zahrnutých daní vykázané do vlastního kapitálu nebo ostatního úplného výsledku hospodaření v souvislosti s částkami zahrnutými do kvalifikovaného příjmu nebo ztráty, které budou předmětem daně podle místních daňových předpisů
4.  Upravené zahrnuté daně
b)
Přidělení daní mezi členskými subjekty
1.  Členský subjekt nacházející se v této jurisdikci nebo členský subjekt bez státní příslušnosti (nebo člen skupiny společných podniků) (DIČ)
2.  Zahrnuté daně členského subjektu (nebo člena skupiny společných podniků) před úpravou
3.  Základ pro úpravu
4.  Jiný členský subjekt (nebo člen skupiny společných podniků) (DIČ)
5.  Jurisdikce jiného členského subjektu (nebo člena skupiny společných podniků) (ISO)
6.  Položky připočítávané tomuto členskému subjektu
7.  Položky odečítané u tohoto členského subjektu
8.  Zahrnuté daně členského subjektu (nebo člena skupiny společných podniků) po úpravě
c)
Odložený daňový náklad
1.  Členský subjekt nebo člen skupiny společných podniků (DIČ)
2.  Částka odloženého daňového nákladu pro účely pravidel
3.  Úpravy odloženého daňového nákladu
Připočítané položky
Odečítané položky
a)  Odložený daňový náklad související s položkami vyloučenými z kvalifikovaného příjmu nebo ztráty
b)  Odložený daňový náklad související s nepovolenými výdaji příštích období
c)  Odložený daňový náklad související s nenárokovanými výdaji příštích období
d)  Úpravy ocenění nebo úpravy účetního uznání související s odloženou daňovou pohledávkou
e)  Odložený daňový náklad vznikající z přepočtu v souvislosti se změnami daňové sazby
f)  Odložený daňový náklad související s tvorbou a použitím daňových zápočtů
g)  Odložená pohledávka náhradní ztráty nebo položka považovaná za odloženou pohledávku náhradní ztráty
h)  Nepovolené výdaje příštích období nebo nenárokované výdaje příštích období uhrazené v průběhu daného účetního období
i)  Opětovné zachycení odloženého daňového závazku uhrazeného během účetního období
j)  Vykázání odložené daňové pohledávky ze ztráty, která není zahrnuta ve finančních výkazech
k)  Úprava odloženého daňového nákladu v důsledku snížení daňové sazby
l)  Úprava odloženého daňového nákladu v důsledku zvýšení daňové sazby
m)  Členské subjekty vstupující do nadnárodní skupiny podniků a z ní vystupující
n)  Odložený daňový náklad nejvyššího mateřského subjektu, který je průtokovým subjektem
o)  Odložený daňový náklad nejvyššího mateřského subjektu, který podléhá režimu odčitatelných dividend
p)  Úprava odložené daně vyplývající z transakcí mezi členskými subjekty
4.  Rozdíl mezi odloženým daňovým nákladem vykázaným na základě nižší daňové sazby, než je minimální daňová sazba, a přepočteným podle minimální daňové sazby
5.  Rozdíl mezi odloženým daňovým nákladem vykázaným na základě vyšší daňové sazby, než je minimální daňová sazba, a přepočteným podle minimální daňové sazby
6.  Celková částka úpravy odložené daně
3.2.4.3
Rozhodnutí členského subjektu (nebo rozhodnutí, která se vztahují na skupinu společných podniků)
1.  Členské subjekty (nebo člen skupiny společných podniků), pro něž se činí rozhodnutí (DIČ)
2.  Každoroční rozhodnutí
a)  Rozhodnutí použít zjednodušené výpočty pro nevýznamné členské subjekty (bezpečný přístav založený na zjednodušených výpočtech)
b)  Rozhodnutí ohledně prominutého dluhu
c)  Rozhodnutí o nenárokovaných výdajích příštích období
3.  Pětileté rozhodnutí
4.  Rok rozhodnutí
5.  Rok zrušení rozhodnutí
d)  Rozhodnutí nepovažovat subjekt za vyloučený subjekt
e)  Zahrnutí všech dividend z portfoliových podílů
f)  Zacházení s kurzovými zisky nebo ztrátami ze zajištění jako s vyloučeným kapitálovým ziskem nebo ztrátou
g)  Rozhodnutí o daňové transparentnosti investičního subjektu
h)  Rozhodnutí o metodě zdanitelného rozdělení zisku
i)  Pětileté rozhodnutí o nenárokovaných výdajích příštích období
6.  Jiná rozhodnutí
j)  Rozhodnutí ohledně kvalifikované ztráty
k)  Rozhodnutí o reálné hodnotě
1.  Členské subjekty (nebo členové skupin společných podniků), pro něž se činí rozhodnutí (DIČ)
2.  Účetní období rozhodné události
3.  Zahrnutí do účetního období rozhodné události nebo zahrnutí v pětiletém období
3.2.4.4
Vyloučení příjmů z mezinárodní lodní dopravy
a)
Vyloučení příjmů z mezinárodní lodní dopravy
1.  Členský subjekt nebo člen skupiny společných podniků nacházející se v této jurisdikci (DIČ)
Příjmy z mezinárodní lodní dopravy
2.  Kategorie
3.  Výnosy
[A]
4.  Náklady
[B]
5.  Příjmy z mezinárodní lodní dopravy
[C]=[A]–[B]
Kvalifikované vedlejší příjmy z mezinárodní lodní dopravy
6.  Kategorie
7.  Výnosy
[D]
8.  Náklady
[E]
9.  Kvalifikované vedlejší příjmy z mezinárodní lodní dopravy
[F]=[D]–[E]
Dopad na vyloučení příjmu na základě ekonomické podstaty
10.  Mzdové náklady přiřaditelné vyloučeným příjmům z mezinárodní lodní dopravy nebo kvalifikovaným vedlejším příjmům z mezinárodní lodní dopravy
11.  Účetní hodnota hmotných aktiv použitých při tvorbě vyloučených příjmů z mezinárodní lodní dopravy nebo kvalifikovaných vedlejších příjmů z mezinárodní lodní dopravy
Zahrnuté daně
12.  Zahrnuté daně přiřaditelné vyloučeným příjmům z mezinárodní lodní dopravy nebo kvalifikovaným vedlejším příjmům z mezinárodní lodní dopravy
b)
Limit pro danou jurisdikci pro vyloučení kvalifikovaných vedlejších příjmů z mezinárodní lodní dopravy
1.  Celkové příjmy z mezinárodní lodní dopravy za všechny členské subjekty (nebo členy skupiny společných podniků)
[A]
2.  50 % limit
50 %x[A]
3.  Celkové kvalifikované vedlejší příjmy z mezinárodní lodní dopravy za všechny členské subjekty (nebo členy skupiny společných podniků)
[B]
4.  Překročení limitu, pokud B přesahuje 50 % A
[B]–50 %x[A]
3.2.4.5
Informace pro účely rozhodnutí použít metodu zdanitelného rozdělení zisku (je-li relevantní)
Rozhodnutí o metodě zdanitelného rozdělení zisku
1.  Vlastnický členský subjekt (nebo člen skupiny společných podniků), pro nějž se činí rozhodnutí (DIČ)
2.  Investiční subjekt, pro nějž se činí rozhodnutí (DIČ)
3.  Skutečně rozdělený zisk a zisk považovaný za rozdělený z kvalifikovaného příjmu investičního subjektu, obdržený vlastnickým členským subjektem
4.  Místní započitatelná daň vzniklá investičnímu subjektu
5.  Poměrný podíl vlastnického členského subjekty na nerozděleném čistém kvalifikovaném příjmu investičního subjektu
3.2.4.6
Jiný účetní standard
1.  Členský subjekt (nebo člen skupiny společných podniků) s čistým účetním příjmem nebo ztrátou na základě jiného účetního standardu (DIČ)
2.  Přijatelný nebo schválený účetní standard
3.3
Výpočet dorovnávací daně
3.3.1
Dorovnávací daň
a)  Procentní sazba dorovnávací daně
b)  Vyloučení příjmu na základě ekonomické podstaty
c)  Nadměrné zisky
d)  Dodatečná dorovnávací daň
e)  Vzniklá vnitrostátní dorovnávací daň
f)  Dorovnávací daň
[A]=15 % – efektivní daňová sazba
[B]
[C] = čistý kvalifikovaný příjem nebo ztráta – [B]
[D]
[E]
=[A]x[C]+[D]–[E]
3.3.2
Výpočet vyloučení příjmů na základě ekonomické podstaty (je-li relevantní)
3.3.2.1
Celková částka vyloučení příjmů na základě ekonomické podstaty
Vyňatá částka mzdových nákladů
Vyňatá částka hmotných aktiv
Celkem
1.  Příslušné způsobilé mzdové náklady způsobilých zaměstnanců vykonávajících činnosti v dané jurisdikci
2.  Použití příslušné procentní přirážky za
vykazované účetní období
3.  Účetní hodnota příslušných způsobilých hmotných aktiv nacházejících se v dané jurisdikci
4.  Použití příslušné procentní přirážky za
vykazované účetní obdob
í
5.  Vyloučení příjmu na základě ekonomické podstaty
[A]
[B]
[C]
[D]
[E]=[A]x[B]+[C]x[D]
3.3.2.2
Přidělení způsobilých mzdových nákladů a účetní hodnoty způsobilých hmotných aktiv stálým provozovnám pro účely vyloučení příjmu na základě ekonomické podstaty
1.  Příslušné způsobilé mzdové náklady
2.  Účetní hodnota příslušných způsobilých hmotných aktiv
3.  Jurisdikce stálých provozoven
4.  Příslušné způsobilé mzdové náklady přidělené stálým provozovnám
5.  Účetní hodnota příslušných způsobilých hmotných aktiv přidělených stálým provozovnám
3.3.2.3
Přidělení způsobilých mzdových nákladů a účetní hodnoty způsobilých hmotných aktiv průtokového subjektu pro účely vyloučení příjmu na základě ekonomické podstaty
1.  Příslušné způsobilé mzdové náklady
2.  Účetní hodnota příslušných způsobilých hmotných aktiv
3.  Jurisdikce vlastnických členských subjektů (nebo členů skupiny společných podniků)
4.  Příslušné způsobilé mzdové náklady přidělené vlastnickému členskému subjektu (nebo vyloučené)
5.  Účetní hodnota příslušných způsobilých hmotných aktiv přidělených vlastnickému členskému subjektu (nebo vyloučené)
3.3.3
Dodatečná stávající dorovnávací daň
3.3.3.1
Dodatečná dorovnávací daň jiná než v případě čisté kvalifikované ztráty ve
vykazovaném účetním období
1.  Příslušné články
2.  Příslušný rok
3.  Jak bylo dříve vykázáno nebo přepočítáno
4.  Čistý kvalifikovaný příjem/ztráta
5.  Upravené zahrnuté daně
6.  Efektivní daňová sazba
7.  Nadměrný zisk
8.  Procentní sazba dorovnávací daně
9.  Dorovnávací daň
10.  Dodatečná dorovnávací daň
Předchozí účetní období X
a)  Dříve vykázáno
b)  Přepočteno
3.3.3.2
Dodatečná dorovnávací daň v případě čisté kvalifikované ztráty za
vykazované účetní období
1.  Upravené zahrnuté daně pro danou jurisdikci (pokud jsou záporné)
[A]
2.  Kvalifikovaná ztráta pro danou jurisdikci
[B]
3.  Očekávané upravené zahrnuté daně
[C]=[B]×15 %
4.  Dodatečná dorovnávací daň
[D]=[C]–[A]
3.3.4
Kvalifikovaná vnitrostátní dorovnávací daň
1.  Účetní standard
2.  Vzniklá částka kvalifikované vnitrostátní dorovnávací daně
3.  Minimální daňová sazba kvalifikované vnitrostátní dorovnávací daně (pokud je vyšší než 15 %)
4.  Základ pro slučování příjmů a daní (pokud se liší od pravidla pro zahrnutí příjmů)
5.  Použitá měna (pokud se liší od měny vykazování konsolidované účetní závěrky)
6.  Pětileté rozhodnutí o používání měny konsolidované účetní závěrky nebo místní měny
Měna
Rok rozhodnutí
Rok zrušení rozhodnutí
7.  Je možné vyloučení příjmu na základě ekonomické podstaty?
Ano/Ne
8.  Je možné vyloučení de minimis?
Ano/Ne
3.4
Případné přidělení a přiřazení dorovnávací daně
3.4.1
Použití pravidla pro zahrnutí příjmů ve vztahu k této jurisdikci
1.  Dorovnávací daň přidělená subjektu skupiny
a)  Nízce zdaněný členský subjekt nebo člen skupiny společných podniků (DIČ)
b)  Kvalifikované příjmy nízce zdaněného členského subjektu nebo člena skupiny společných podniků
[A]
c)  Dorovnávací daň nízce zdaněného členského subjektu nebo člena skupiny společných podniků
[C] = [T] x [A]/[A+B+atd.]
2.  Mateřské subjekty, které musí použít kvalifikované pravidlo pro zahrnutí příjmů
a)  DIČ mateřského subjektu
[Mateřský subjekt 1]
b)  Jurisdikce mateřského subjektu
Jurisdikce B
c)  Výše kvalifikovaného příjmu přiřaditelná vlastnickým podílům drženým jinými vlastníky
[D]
d)  Přiřaditelný podíl mateřského subjektu
[F]=([A]–[D])/[A]
3.  Dorovnávací daň podle pravidla pro zahrnutí příjmů
a)  Část dorovnávací daně přiřaditelná mateřskému subjektu
[G]=[C]×[F]
b)  Kompenzace podle pravidla pro zahrnutí příjmů
[H]
c)  Dorovnávací daň vzniklá mateřskému subjektu
[I]=[G]–[H]
3.4.2
Celková částka dorovnávací daně podle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk pro tuto jurisdikci
1.  Nízce zdaněný členský subjekt (nebo člen skupiny společných podniků), na který se nevztahuje snížení dle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk na nulu (DIČ)
2.  Dorovnávací daň zohledněná při výpočtu celkové dorovnávací daně podle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk pro každý nízce zdaněný členský subjekt
3.  Celková částka dorovnávací daně podle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk pro tuto jurisdikci
3.4.3
Přiřazení dorovnávací daně podle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk
1.  Jurisdikce uplatňující pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk
2.  Převod daně podle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk do dalšího období
3.  Počet zaměstnanců
4.  Čistá účetní hodnota hmotných aktiv
5.  Procentní podíl dle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk
6.  Částka dorovnávací daně dle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk přiřazená za
vykazované účetní období
7.  Dodatečný hotovostní daňový náklad vzniklý členským subjektům v jurisdikci uplatňující pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk
8.  Dorovnávací daň podle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk, která se převádí do dalšího období
Celkem
(
1
) Směrnice Rady (EU) 2022/2523 ze dne 15. prosince 2022 o zajištění globální minimální úrovně zdanění nadnárodních skupin podniků a velkých vnitrostátních skupin v Unii (Úř. věst. L 328, 22.12.2022, s. 1, ELI:
http://data.europa.eu/eli/dir/2022/2523/oj
).
(
2
) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1113 ze dne 31. května 2023 o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků a některých kryptoaktiv a o změně směrnice (EU) 2015/849 (Úř. věst. L 150, 9.6.2023, s. 1, ELI:
http://data.europa.eu/eli/reg/2023/1113/oj
).
(
3
) Směrnice Rady 2011/96/EU ze dne 30. listopadu 2011 o společném systému zdanění mateřských a dceřiných společností z různých členských států (Úř. věst. L 345, 29.12.2011, s. 8).
(
4
) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 19).
(
5
) 
                           Úř. věst. L 84, 31.3.2010, s. 1.
(
6
) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ze dne 20. května 2015 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES a směrnice Komise 2006/70/ES (Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 73).
(
7
) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).
(
8
) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).“;
(
9
) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
(
10
) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1114 ze dne 31. května 2023 o trzích kryptoaktiv a o změně nařízení (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 1095/2010 a směrnic 2013/36/EU a (EU) 2019/1937 (Úř. věst. L 150, 9.6.2023, s. 40, ELI:
http://data.europa.eu/eli/reg/2023/1114/oj
).
(
11
) Nařízení Rady (EU) 2023/2226 ze dne 17. října 2023, kterou se mění směrnice 2011/16/EU o správní spolupráci v oblasti daní (Úř. věst. L, 2023/2226, 24.10.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2023/2226/oj).
(
12
) Směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1).